;:J8 



Sv. Murbeck. 



laii,n'ii, iiiistiiii |i;ii;illi'lt rriiiri|iini(li' ucli (ifta uiiprai^anilc luislaii licla si'üinciitciis 

 inidi'i'sida. Indusicr alla öjipiiaiKle ü\u; mot .segiiientens eller tiikaines mcdchicrv, 

 jrinföndsevis lireda samt i kanten für blotta ögat fullkomligt hela, under luj)en 

 otydligt eller s\agt sargade. Väl utvecklade s])orer 35—57 fi långa, ägg- 

 formiga, murkbruna, pii ytan försedda med svaga och oregelliuiidua eller intill 

 T) K li(')ga, taiidade oeli ofta anastomoserande lister, för öirigt jenina eller Hnt 

 granulerade. 



1'niler mikroskopet företei' denna ninihunke en mängd enskildheter som 

 Itlifva af vigt vid bedömandet af dess relationer till de närmast stående arterna 

 A. SI ptciifrioiKilc oeli .1. ltiif(( iininiiia. En beskrifning af den iiu'e byggnaden, 

 lämpad föi' jendörelse med nämnda arter, meddelas derför här. 



Rhizomet. 

 l^eklädnaden. Kliizouiet beklädes 

 up])till af 4—5 mm länga, smalt jemn- 

 bredt lansettlika fjäll, som närmast 

 iiaseii icke äro bredare än ett stycke 

 högre upp o(di som i toj»pen samt i 

 s|)etsen af tandlika utbngtningar från 

 sidorna äro försedda med en klot- eller 

 äggformig cell, fyld med en tjock 

 emulsion. Antydan till "nerv" finnes 

 icke. (_"ellerna ega till f()ljd af de 

 oftare något böjda än rätliniga sido- 

 väggarne temligen olik<irtade former 

 och öfvenMisstämma äfven i stoilek 

 med dem hos A. sejjt. och A. Ruta 



mur. 



Vid 



Ii 



af fjällens längd, frän 



basen i-äknadt, bestå dessa af (>— (I, 

 vid nudteii af o — 7 radei' celler. Vtter- 

 väggarne äro oftast smutsgult färgade; 

 sidoväggarne mörkt Widinnna, pa fjäl- 

 lens midt svartbruna, men ej sa oge- 

 nomskinliga s(»ni hos A. Kuta nnu'. 



vanligen är fallet. Vårtlika upphiij- 

 ningar saknas. Förtjockningarna äro 

 något mägtigare än hos A. sejit. och 

 fjällen derigenom mindre hinnaktiga 

 än hos denna, men pa samma gång 

 mindre spröda än hos A. Kuta mur. ■ 



I sjelfva rhizomets byggnad riulcr 

 öfverensstämmelse med A. sej)t. och 

 A. Ruta mur. Liksom hos denna se- 

 nare beklädes kärlknippeliätets insida 

 af niiirkt brunfärgade sklerenkymatiska 

 grundväfnadseeller, som dock här bilda 

 endast (>tt enkelt eller på enstaka 

 punkter dubbelt, ])å många ställen dock 

 afbrutet lager. Elementen äro der- 

 jemte i vida mindre grad sklei-en- 

 kvinatiska än hos A. Ruta uutr., så- 

 ledes mycket ofta försedda med tydligt 

 lumen eller uhmI endast ensi<liga mem- 

 l)i-anförtjockningar. 



Bladskaftet jemte rachis- 



Beklädnaden, som gynnsamt nog 



