Oui priiiüira barken hos vedartaile dikotyler. dess aiiatouii oi^h fiiiiktioner. " 



ett srunv antal växter delas emellertid primära harken i tydligt skilda lager, 

 i kDllciikym ueh mera tuiinväggigt Cplus délicat") purenkym, det förra skyd- 

 dande, det senare med hiifviidsakligen assimilatorisk uppgift. Med hänsyn till 

 de olika lagrens inbördes olika läge och styrka uppställer författaren sid. 106 

 — 107 sex skilda typer. 



Joseph Moellek ') har undersökt barken hos ett stort antal (circa 400) 

 Tedartade växter. Att ett sä vidtomfattaiule arbete skall innehålla mycket af 

 intresse, är helt naturligt, lät vara att redogörelsen för hvarje art måste blifva 

 temligen kortfattad. Särskildt beträffande primära barken kan detta sägas vara 

 fallet. I slutet lemnas en öfversigtlig framställning af de vunna resultaten, 

 dervid författaren särskildt redogör för hvar och en af barkens olika delar: 

 "Aussenrinde" (kork, periderma), "Mittelrinde" (primärt barkparenkym, primärt 

 bast och fellodri'ni) samt "Innenrinde" (sekundärt bast). 



Albert Nilsson ^) har studerat stammen särskildt som assimilerande or- 

 gan. Genom att undersöka ett stort antal växter är han i tillfälle uppställa 

 flera olika ty])er så väl med hänsyn till stammens yttre form och utbildning 

 i förhällande rill bladen som ock på grund af den olika inre byggnaden. 

 Endast få vedartade växter förekomma bland de undersökta arterna. 



Slutligen förtjeiiar särskildt omnämnas ett förra året {1889) af Martin 

 KoEPPEN utgifvet arbete med titel: "Ueber das verhalten der Rinde unserer 

 Laubbäume während der Thätigkeit des Vcrdickungsringes" ^). Efter en kort- 

 fattad framställning af barkens byggnad och funktion hos löfträden, redogör 

 författaren för sina intressanta iakttagelser öfver de förändringar, som direkt 

 eller indirekt framkallas af verksamheten i kaml)i(>t, fiMliallanden som det blii' 

 tillfälle att längre fram något närmare vidröra. 



För öfrigt finnes i de vanliga handböckerna en mängd speciela uppgii'ter 

 rörande primära baikiMi hos skilda växter, liksom o(;k sädana äro att söka i 

 spridda arbeten, som antingen anatomiskt-systematiskt behandla ett slägte, en 

 familj eller större gru]ip eller ock sysselsätta sig med ett särskildt spörsmål 

 af allmännan; natur. Dessa såväl som förut nämda arbeten skola efter hand 



') Joseph Moeli.er: Anatomie der Baunuiiiden. Vergleich. Sluiiieu. Berlin 1882. 



^) Albert Nii^son: Studier öfver stammen såsom assimilerande organ. — Aftryek ur 

 Göteborgs Kongl. Vetenskaps ocli Vitterliets SamliiiUcs Handlingar, Ny tidsföljd, liiift. XXII. 

 Göteborg 1887. 



ä) Nova Acta d. K. Leoi..-('arol Deutsch. Ak. d. .\aturf. V.d. I, III N:o 5 Halle 1889. 



