40 



Hans Tedin. 



arbeten: ''Växtanatomiska underssökniugar" 1 och II ') rill tull evideus bevisat, 

 att de eellväftiader, hvaraf så väl egentliga blad som knoppfjäll bestå, ega sin 

 fulla motsvarighet i stammens väfnader och endast äro att betrakta såsom om- 

 bildningar af dessa. Men af nämda undersökningar framgår dess utom, att meso- 

 fvllet i de Üesta tall förlorat motsvarande stambarks utseende, beroende derpå, att 

 det mera uteslutande än denna afpassats för bestämdt ändamål, nemligen för 

 assimilation och transspiration. I knoppfjällen deremot bibehåller nämda väfnad 

 i hufvndsak samma karakterer som i stammen. Då im knopjjfjällen äro spe- 

 cielt danade för en skyddande uppgift, torde man, utan fara att misstaga sig, 

 på grund af deras likhet i anatomiskt afseende med stammens barkväfnad, 

 kunna draga den slutsatsen, att äfven denna senare eger skyddande förmåga. 

 För rigtigheten af denna slutsats talar jemväl den omständigheten, att, då bar- 

 ken någon gång äfven i de egentliga bladen bibehåller samma anatomiska ka- 

 rakterer som i stammen, detta inträffar just i de fall, då den är afsedd att 

 tjenstgöra som skyddande väfnad ^). 



Barkens skyddande funktion har tlerestädes i literaturen blifvit framhållen, 

 men alltid temlioen knapphändigt och mera i förbigående. På tal härom har 

 man företrädesvis eller nästan uteslutande fästat afseende vid det kollenkymatiska 

 yttre barkparenkymet såsom det, hvaraf den skyddande förmågan ytterst betin- 

 gas '). Barkens (allt utanför kambiet) betydelse som skyddande väfnad ligger 

 enligt KoEPPEN ') dels deruti, att den förhindrar en både onyttig och skadlig 

 vattenafdunstning från den innanför belägna, saftledande unga veden ("der 

 Splint"), onyttig såsom ändamålslös och skadlig till följd af den derigenom min- 

 skade temperaturgraden, samt dels deruti, att den motverkar vinterfrostens in- 

 trängande, på hvilket senare han dock anser sig icke behöfva närmare ingå. 

 Han tillägger derefter: "Die Mittel, die die Rinde dazu befähigen, die schäd- 

 lichen Einwirkungen der Temperatur zu beseitigen, sind verschiedener Art. 

 Das Material, aus dem sie aufgebaut ist, vermag die Wärme nur schlecht zu 

 leiten, und von der ziemlich glatten Oberfläche der den directen Sonnenlichte 



') F. Areschoug: Växtaiiat. liudersökn. I. Um bladets inre byggnad. Lunds Univ. 

 Arsskr. Tom. IV. 1867, och II. Om den inre byggnaden i de trädartade växternas knopp- 

 tjäll. Tom. VII. 1870. 



^) Jfr Areschoug: Om knop])fjällen sid. 45. 



■') .Ifr Areschoug: om knoppfjällen, sid. 45 samt om I.eycesteria anf. .st., äfvensoni 

 Vkscjuk: auf. st. sid. 102. 



') anf. st. sid. 446. 



