Om primära haikpii hos vodartade dikotyler. doss anatomi otli fiiiiUtioiiPr. 41 



ausgosptzt.Mi jiiiiovnMi Zweige werden die Wärmestrahlen gut retleetirt. Aus- 

 serdem sollen nach dini Angaben Warniings ') besondere Substanzen, welehe in 

 der Rinde vorkommen, so der Gerbstoff, die Kraft besitzen, ihre L'mgebung 

 vor der Gefahr des Erfrierens zu siehern". Såsom i detta j'ttrande antydes, 

 äro skyddsini'ättningarne i barken af tiera olika slag. För att kunna bilda 

 sig en fiii-oställning om liai'knns skyddande fiirmåga måste man taga hänsyn 

 till (Iciina väfnad i sin iiclhct, oeh afseende böi- dervid fästas ej endast vid 

 eellväggarnes beskaffenhet utan äfven vid eellinnehållet och icke minst vid in- 

 tercellulärerna. 



I detta sammanhang förtjenar nämnas, att Koiil genom dii'ekta experi- 

 ment visat, att en ökad transspiration medföi' en ökning af de tjoekväggio-a 

 elementen, vare sig till antalet eller till graden af väggarnes förtjocknino-. 

 Sålunda vinner t. ex. så väl kutikula och epidermis eelhilggar som oek kol- 

 lenkym(>t i styrka, i samma mån som transspirationen tilltager i liflighet ^) 

 Denna åter bestämmes väsendtligen af den omgifvandi; luftens och sjelfva 

 växtlokalens fuktighetsgrad liksom af värmets och ljusets efter växtplatsen ofta 

 varierande intensitet, hvaraf sålunda de nämda elementens utveckling kan 

 .sägas i sista hand ])äverkas. Beträffande växter af ringa höjd eger detta helt 

 säkert sin fulla tillämpning, nicn i fråga om våra träd eller vedartade växter 

 i allmänhet, torde förhållandet ställa sig något annorlunda. Deras transspira- 

 tionsorgan äro öfver hufvud taget mera höjda öfver marken, i luftlager, hvilkas 

 halt af fuktighet i mindre grad röner inflytande af markens olika beskaffenhet 

 och i hvilka ljus och värme äro underkastade af lokalen mindre beroende va- 

 riation än nära jordytan. Må hända kan man i dessa omständigheter, i den 

 ringa omvexlingen af nämda på transspirationen inverkande yttre betingelser, 

 i füll öfverensstäramelse med de resultat, hvartill Kohl kommit, se en — men 

 ej den onda — vigtig orsak dertill, att flertalet af våra träd så till vida öfver- 

 ensstämma i afseende på primära barkens byggnad, att ytterbarken är kollen- 

 kymatisk. Men just det, att koUenkymet hos dem så godt som konstant bildar 

 ett rundt om sammanhängande lager, i motsats till livad ofta är fallet hos de 

 örtartade, är af vigt för dess skyddande förmåga.. Att det äfven motverkar 

 transspirationen, är otvifvelaktigt men synes mindre l)ehöfligt, då faran för en 

 allt för stark sådan genom kvistarnes barkväfnad redan till följd af klyfiipp- 



') "Botau. Centralbl. Baiifl Ki, png. .SöO" 

 ') anf. st. sid. 113 o. f. 

 Lunds Univ. Årsskrift. Tom. XXVII. 



