Iivarniriildiii lian uiuIit passagen gvnoni Klsass-Lorliriiii^-cii niastc rätta si<i' efter 

 ilen lokala medel-tiden oeh vid frand^onisten till Paris äter ställa uret 5 mi- 

 nuter fram, för att erhålla Pariser tid. l'ä den Nordamerikanska kontinenten, 

 der tidsskillnaden kunde u])pgä till omkring 5 timmar och der hvarje jern- 

 vägsbolag hade sin särskilda tid, så att man endast inom Förenta Statei'ua en 

 gång kunde räkna 75 olika jernvägstidei', hade behotVet af en radikal förän- 

 dring i systemet för tidens angifvande gjort sig kännbart, långt innan man i 

 Europa vunnit samnui erfarenhet. 



Men äfven på andra områden än jernvägarnes hade det visat sig obe((vämt 

 att begagna tider, som räknas från (dika meridianer; sålunda inom telegrafien, 

 der det hör till r(^geln att telegram till vestligt belägna oi'ter framkomma 

 "innan de blifvit afsända", och inom kronologien, der tillföljd af det dubbla 

 datum, som alltid exsisterar under nuvarande förhållanden, en vid vexlingen 

 af år eller arhundi'ade inträfiad händelse på ett ställe af j(jrden riU<nas till det 

 slutande året eller århundradet, men på ett annat deremot till det i)(hjande. 



Att man inom vetenskapliga kretsar icke för länge sedan kunnat enas om 

 en f('ir hela jorden gemensam första meridian, från hvilken åtminstone i karto- 

 graHska arbeten de geografiska longituderna kunde räknas, härtlyter uteslutande 

 från nationela i'ivaliteter, hvilka ända intill nuvarantle tid förhindrat att man 

 pä de kongresser, som haft till s])ecielt ändamål att åstadkomma en öfverens- 

 kommelse i detta afseendi-, kunnat fatta något åtgörande och för alla bindande 

 beslut. Att åter från en dylik meridian äfven räkna en fiir liela jorden ge- 

 mensam tid har aldrig varit något egentligt vetenskapligt behof, utan har 

 initiativet härtill utgått från praktiska niän ocli vunnit understöd af den stora 

 allmänheten, innan vetenskapsmännen, som först ställde sig tvekande med afse- 

 ende på möjligheten att i det borgerliga lifvet genomföra en dylik revolution) 

 började understödja och öfvertaga ledningen af densamma. 



Under vintern 1S7S — 79, och således samtidigt med det att man hos oss 

 iitliytte (len lokala medel-tiden mot en allmän svensk tid, IVamlade Ingeniörcn 

 iS.v.\l»F()i;i) FLKMiN(i f()r Canadiska Institutet i i'oronto sitt förslag om införande 

 af en allmän verldstid '. Förslaget inleddes med pa|)ekande af de svårigheter, 

 som bereddes den stora allmänheten genom d(;n mångfald af tider, som voro 

 rådande, oaktadt jernvägar och telegrafer böljade oms|)inna hela jordkdotet. 



' Pa]H'T's 011 tiiiie-reckdiiiiig and tlio select.iini of a |iriiiK' meridian lo lie coininon tu all 

 nations. Transniittod to tlie ]!ritisli (iovoriinient l)y liis Kxcellciuv tlic (iovmicn-ucneral 

 of Caiiiida. üy Sandford FleniiiiLf. Toronto 1^79. 



