70 I. IIACKN. '1914 



lukkende lil del ;ill;inliske omrade, idel kun el par lindesteder 

 ligger i de indre kyslegner, og lil de nedre højdelag; der er 

 iall'ald |)a signalurene ikke angil nogen sløire højde over liavel 

 end L'iio ni. 



Fa nogen la sleder er den fundel med IVugl, som dog enlen 

 er ganske ung eller oveimoden. Desulen er der fundel slerile 

 hunphmter pa anche sleder. JJlomsliende i)h»nler er samlel i 

 Slavanger og i Søndre Bergenhus aml "-" t^Vs ; desuten er i 

 Ryiyike -" : i lo Ibrskjellige ar fundet avblonislrete planlei-. 



Voksesteder: 



LM. Oddernes. Banehejen; \'anse, Huseby; Hitterø; 

 Xes, Bjørnøen, Flikke, Simonskirken: Kaalaas. 



.S7. Ha land. Malle: Bryhn; Stavanger: Moe; Rennesø: 

 Bryhn; Skudenes, Kuviken; Bokn, Boknfjeldel <S0 m.: H.; 

 F'ossan, l^^rafjord: Bryhn; Bergsfjeldel $ , Lysebrekken; Hjelme- 

 land, I^'ørde $ ; Jelse; \'ikedal$; Sand, Lifjeldel 200 m.: 

 Kaalaas. 



SIL Sveen; l^Une; Fjelberg, Halsnøen fr. : W'ulfsberg; 

 Finnas: Slord; Fitjar; Tysnes$; Kvinnherred; Varaldsø; 

 niensvang, Fine: Kaalaas; Fuse; Os; Fane; Arslad; Ask 

 øen; Bergen; Hamre; Alversund. 



\li. A uriand, pa dalens sydside rel mol preslegarden; 

 Kirkebø, \'adejm: Kaalaas; Gulen, Fonnøen: A. Blylt & Wulfs- 

 berg; Ask vold, Alden: Kaalaas; Kinn, mangesteds ved Florø: 

 Kian*, Kaalaas; Bremanger, Gulbryslel: Jørgensen; Frøjen ; 

 Daviken, Marøen : Kaalaas: Bugsund $ : Wulfsberg. 



/». Vannelven, ved Gusdalsvalnet; Sande, Knollehornel; 

 Sokkelven, ved Andestadvalnel; Borgund, Vallerøen; Grytlen, 

 Veblungsnes: Kaalaas; Ha ram, Gamlemshaugen if. Kaalaas; 

 Skodje, Blakallen på Miøen: A. l^iylt. 



Former, som kan henføres til inir. dciisiis, forekommer hist 

 og her indenfor del ovennævnte omrade. 



Le lissu basilaire des feuilles du C.'. fra(/ilis oilre iin aspect 

 lres-earaetéristi{[ue (fui fournil un moyen excellent j)Our dislinguer 

 celle espeee des voisines, ]). e\. du C. piriforiuis avec lecjuel elle 

 est |)arfois coid'ondue, comme le mentionne M. Dixon, el comme 

 je lal observé sur cerlains exemplaires norvégiens. Tandis (jue 

 les parois longitudinales sont minces, les parois cellulaires trans- 

 versales sont assez épaissies et munies d'une grande pore, struclure 

 tout å fait analogue å celle (|ui existe å la base des feuilles du 

 (irlmniiti nutnlaiui el des especes les plus proches. 



