No. 1] NORGES DICRANACEÆ. 119 



Zetterstedt a en outre décrit une var. intermedium du D.Starkei, 

 mais je n'ai pas réussi å saisir les caractéres par lesquels elle 

 doit se distinguer du tj^pe. — 



I sin «Revisio critica iconum in Flora Danica* fremsætter 

 Lindberg den mening, at tab. 538 fig. 2 (1770) i dette verk frem- 

 stiller den art, som almindelig kaldes Dicranum Blyilii, et navn, 

 som han på grund derav erstatter med D. schisti. Hvis denne 

 opfatning er rigtig, så må planten være fundet her i landet, {på 

 Ekeberg ved Kristiania,) allerede av Oeder, men den kan ikke 

 underbygges med så sterke grunde, at det er tillatelig utelukkende 

 på dette grundlag at forkaste artsnavnet Blyttii. Når så er, må 

 imidlertid den i 1807 opstillete Dicranum Starkei betragtes som 

 artens typus. Den første, som med sikkerhet kan påvises at ha 

 fundet i Norge nogen av de herhen hørende former, er Chr. Smith, 

 som fandt et par sådanne på sine rejser i Telemarken, og den 

 tidligste underretning om artens forekomst i vort land blir da 

 at søke i Sommerfelts Suppl. Fl. lapp. (1826). 



Denne meget foranderlige art er i sine forskjellige former 

 almindelig over det meste av Norge. En sammenstilling av 

 voksestederne for samtlige former gir imidlertid det uventete 

 resultat, al den er ukjendl fra et ganske betydelig område i 

 landels indre, nemlig hele Søndre og Midtre Gudbrandsdalen og 

 de lavere strøk av Nordre Gudbrandsdalen, og da disse deler 

 av landet hører til de godt undersøkte, så kan det med sikker 

 het sies, at den her mangler; om noget lignende kan ullales 

 om de sydligere parlier av Hedemarkens amt, hvor den ikke 

 er kjendt søndenfor Sollien, er mere usikkert pa grund av vorl 

 ufiildsUendigo kjendskaj) til delle ainls bryologi. Dens ulbredelse 

 i ()j)hin(lsamlerne er saledes, savidl vi vel, begrænset lil Land 

 og Valders, lil .lolunfjeldene, de lil disse amter hørende partier 

 av Dovrefjeld, Rondene, og lil del lidligere Nordre Østerdalens 

 fogderi. Ellers er den jevnl ulbredd over hele landel, Ibrsavidl 

 som delle er undersokl, like fra de sydligste li! de nordligsle 

 punkter, og gar eiidiui hrngcr mol nord, nemlig pa Spitsbi'rgen 

 lil henimol Si" n. h I analogi . hermed er den al linde i alle 

 hojdelag, fra haveis ni\a lil l()p|)en av de hojesle fjeld, vf t'ks. 

 Gausta. 1S90 m.\ Den vokser pa berg og klip|)er uli-n slorre 

 hensyn lil (icics (•ks|)osi!ion ol; dcics liigligliel : deiiniol er (ii>l 



