Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 11 



andringer vi maa sol-ce aarsal<en lil disse eiendonmielige afsæt- 

 ningsforhold hos morænerne. 



Der er endel andre fænomener, vi heller ikke bør glemme i 

 denne forbindelse. Foruten de i egentlig forstand glaciale afsæt 

 ninger har vi de i nær forbindelse med disse staaende Iluvio- 

 glaciale. Primære forekomster af denne griii)|)e er sjeldne i Trond- 

 hjemsfellet sammenlignet med mange andre dele af vort land. 

 Saaledes er f. eks. egentlige sanQr-dannelser endnu ikke inden 

 vort omraade med sikkerhed paavist neto|) paa grund af den 

 meget omformede tiisland hvorunder moræ'uer og i nær tilslut 

 ning til disse optrædende alleiringer inden nærvæ-iende omraade 

 optræ'der. Vi har dog i Ørlandet, hvor karakteren tildels gjen 

 gives i selve navnet, resien af en meget fremlræ^dende afsætning, 

 der vel i sin tid næ'rmest vilde have været at henføre til denne 

 grup|)e. At vi foran enkelte af dalmorænerne ogsaa paa sine steder 

 fintler alleiringer, der selv inden vort omraade, nanniest maa 

 henføres til de saakaldle overgangskeglei-, spiller jo i denne for- 

 bindelse med deres forholdsvis svage fremtoning en mindre rolle. 

 Hvor meget der af de store og tildels meget fremtrædende ør 

 dannelser i det trondhjemske, saasom Ørkedalsoren, Stjørdals- 

 halsen, Va'rdalsøren, Stenkjærsanden kan va're at betragte som 

 resier af o|)rindelige san(^r dannelser, er ikke saa godt al sige; 

 kanske man for den sidslnæ'vnles vedkommende kunde fremhæ've 

 den gamle san6r karakter sterkere end for de øvriges vedkom 

 niende, men selv for dennes vedkommende kan man vistnok 

 med megen ret indvende, at faa steder i del trondhjemske har 

 de i forholdsvis ny lid virkende kræfter sat et mere fremlra'dende 

 stempel |)aa foriioldene end nelo|) her, hvor forandringen har 

 været temmelig stor selv efter afsæbningen af de ganske lavt lig- 

 gende terrasser, der begraMiser »sanden« indad mod det o|)stigende 

 land. Her har man i virkeligheden ogsaa et af de faa steder i 

 del Irondhjcmskc, hvor man kan spore virkningen af sel\e luft 

 beva-gelsens indllydelse i de svage lillop lil llyvesandsdannelsen. 

 Kilers er de Irondhjemske or dannelser i regelen al betragte som 

 mere recenle elvcal'sa'lninger. hvor betydelige forandringer endnu 

 aarligaars finder sled. 



l'^llers er forandringer langs de Irondbjcmske Ijorii og sirand 

 kanler ikke sa-rdeles fremlra-dende i nididen. Ingensleds lindei- vi 

 fa'nomener, der paa nogen maale kan sammenlignes f. eks. med 

 den karaklerisliskc Shoreline 'i'opogiapliy i'roi-ei'd. American 

 Acad. oC Arts and .Sciences, X'nI. i'.l, \^W. No. s, pag. 1 !'.• 'J'«^ 

 som (iii,M\i:u har beskrevet fra lorskiellige egne. sa-rlig Amerika ; 

 ingensteds linder- \i C.uspale lorelands Hull. (ieol Soc. Anu'rii-a. 

 \'()l. 7, is'.li), paj; :'.'.''.• I_'- , og heller ingiMisleds linder vi syn 

 derlig af lighed med llu' outlini' of Cape ('.od Proceed .\nieric:in 



