Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 17 



være afveien al minde om de faa ord, som jeg har sat som motto 

 for nærværende afhandling. I (oreHggende tilfelde har heldigvis 

 ikke autoritetens ultalelse voldt hverken nogen synderlig skade 

 eller nogen synderlig forsinkelse i utviklingen av vort kjendskab 

 til egnens kvarlærgeologiske historie, men videnskapens utvik- 

 lingshislorie har nok af eksempler at oprulle for os, som viser 

 det motsatte, og det vilde i høi grad være at ønske, at enhver 

 lærer i kvartærgeologi kunde gjøre Szadeczky's ord til sine: 

 »Auch icli håbe vor meinen Schiilern vielmals betont, dass nichts 

 das Fortschreiten der Wissenschaft mehr hemmt, als die ban- 

 nende Wirkung der Autoritiiten und wenn etwas sich auf demo- 

 kratischen Grunde aufbanen muss, so ist dies die Wissenschaft; 

 es ist die erste, elementåre Aufgabe jedes angehenden Gelehrlen 

 ein zuverlåssiger Beoliachter zu werden und auf eigene Beobach- 

 tungen seine Schlussfolgerungen zu grunden . (Mitteil. aus der 

 min.-geol. Sammlung des Siebenbiirgischen Nationalmuseums, 

 B. I, 1912, Nr. 1, pag. 96). 



Det er imidlertid ganske merkelig, hvorledes Sless har fundet 

 en forholdsvis ganske nær tilslutning hos Sandler, hvis arbeide 

 paa dette omraade er karakteriseret ganske træffende af ham 

 selv, idel han afsluttede sin afhandling, Strandlinien und Ter- 

 rassen (Eine geographische Studie) med følgende: Im allgemeinen 

 aber ist an der norwegischen Westkiiste das gemeinschaftliche 

 Auftreten von alten Slrandbildungen in den Fjorden und von 

 glazialen Gerollablagerungen vor den Fjorden, ein so unverkenn- 

 bares, dass es niclit ungerechtferligl erscheint, beide Erscheinun- 

 gen in ursachlichen Zusammenhang zu bringen. Ob aber diese 

 Erkljirung allein fiir sich oder in Kombination mil Siiss' Gletscher- 

 abschlusstheorie fiir alle alten Slrandbildungen Norwegens aus- 

 reichl, das wird nur eine Unlersuchung von Fall zu Fall ent- 

 scheiden« (Petermann: Geograj)hische Milleilungen 1S9(), pag.242\ 



1 min beskrivelse i nærvæ'rende afhandling af Ibrholdene i 

 Soknedalen har jeg imidlertid gjort opmerksom paa forhokl, der 

 viser, at man dels ved den ovenfor nævnte marine grænses* 

 maxlmum og dels ovenfor samme har for sig alleiringer, hvor 

 man nol< i liere tilfælde maa specielt undersoke, om ikki' mulige 

 slørre op- eller afdiemninger kan have fundet sted i nær tilslut- 

 ning til de egentlig glaciolakusliinc forekomster. Lignende for- 

 hold viser sig ogsaa i)aa enkelte andre sleder inden vorl om- 

 raade. I na-r lilshilning til disse har man saa merkerne eller 

 tomle mora'nesjoer, oplraMlende dels i forbindelse nu'd de branlæm- 

 niede og dels i forbindelse med de forskjellige slags af mora'ue- 

 dannelser, og som Li i)ni:(:KE siger: I)ei' allgemeinen N'cibrei 

 tung und des ursachlichen Zuzammenhanges wegen bilden m;is 

 scMihafle SecMihaufunu und haiirmes j-'rweilein der Flusshiufc zu 



