Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 25 



denkt sich das Thai durch den Gletscher ausgeraumt, doch håbe 

 die Verwilleiung, linear entlang von Kliiflen wirkend, vorgear- 

 beitet. Die F'jorde waren demnach durch Gletscher ausgehohlte 

 »Verwitteriingslhaler '« (Peteumaxn: Geogr. Mitteillungen 1894. 

 pag. 128). For os blir i foreliggende tilfælde hovedsaken, at hvad 

 vi nu har anledning til at iagtta med hensyn til overflatereliefTet, 

 er af væsentlig glacial karakter. Endskjønt det vistnok var for en 

 ikke ringe del med blikket fæstet paa vestnorske forhold, De Geer 

 erhvervede sin anskuelse, vil det derfor allikevel ikke være hver- 

 ken af nogen synderlig interesse eller større betydning, at han 

 ganske bestemt uttalte: «Wie grosz oder klein die Arbeit des Eises 

 gewesen sein mag, so viel scheint klar, dasz sie wesentlich selektiv 

 und sekundår gewesen und dasz sie schon vorhandenen jiraglazia- 

 len, d. h. jungtertiaren, Tiilern gefolgt isl. Nun ist die ganze Anord- 

 nung dieser Taler in vielen Fallen so bezeichnend, dasz man 

 ihren Ursprung von Spalten, und zwar von solchen, die in Zu- 

 sammenhang mit einer tertiåren Landhebung entstanden sind, 



kaum bezweifeln kann Von besonderem Interesse ist, 



dasz die liefsten Stellen der F'jorde geråde in der Xiihe der Kiiste 

 vorkommen, wo die groszte Hebungsfriklion und tiefste Spalten- 

 bildung zu erwarten war« (Peter.viaxxs Geogr. Mitteilungen 1912, 

 pag. 12:>). Thi i denne De Geers uttalelse indesluttes igrunden 

 saa mange imot kjendsgjerningerne stridende hypothetiske fore 

 stillinger, at enhver forsker, der er lidt fortrolig med vore vest- 

 norske fjordes forhold og deres sandsynlige dannelsesmaate, 

 Trondhjemsfjorden medregnet, maa studse over, at der kategorisk 

 er tat saa lile hensyn til, hvad der, saavel af norske som uten- 

 landske forskere, tidligere er arbeidet paa at klargjøre og ialfald 

 ogsaa tildels er klargjort med hensyn til de her omhandlede 

 forhold. 



Naar vi skulde soke at sande i nogle korte hovedtræk vore 

 indtryk af de topografiske forhold i Trondbjemsfjordens om- 

 givelser, saa vil det vide utsyn over ijorden med de forholdsvis 

 lave aaser i bakgrunden præge sig som noget af det mest iøine- 

 faldende. Og i fuld overensstemmelse dermed staar de lave, afrun- 

 dede koUer og rygge i det engere lokale relief. Vistnok træffer 

 vi i de trangere sund og fjordløb ogsaa motsælningen i mere 

 steill allaldende skrænter, ja selv ut mot den aabne fjord som 

 f. eks. syd for Ekne. Men delle dog mere end opveies af de 

 karakteristisk isskurede og moutonnerede former, der som regel 

 møler ulover Trondhjemsfjorden. og naar vi f. eks. ser den smukt 

 isskurede og i sydvestlig relning moutonnerede Hooen vest for 

 StenkjæM-. saa erindrer \i knapt smuUUere fornu'r selv IVa i\en 

 i saa henseende bekjendle Kiisliaiiiatjord. 



De indre egne af Trondhjemsfjorden udpræger sig ved sine 



