nr. 6] kvartær-studier i trondhjemsfeltet 27 



Gray, Charles Martins, J. Hooker, A. de Candolle, Engler, 

 Drude, o. a. 



Den exclusivt botaniske behandling af det foreliggende emne 

 møter vi i en afhandling af Areschoug: »Bidrag lill den skan- 

 dinaviska vegetationens historia« (Lunds universitets års skrift 

 1866, IV. 1866 — 7), som paa en viss maate resumerer og utvider de 

 anskuelser, forfatteren havde uttalt allerede i et foredrag lSy6o. 

 Areschoug omtaler i denne forbindelse Steenstrups undersø- 

 keiser af torvmoser med de forskjellige horisonter: asp, furu, ek, 

 al, (L. c, pag. 5), men uten at han synes at ha hat nogen 

 mere utpræget tanke om en mere direkte forbindelse mellem 

 disse forskjellige torvmyrhorisonler og de af ham selv opstillede 

 plantegrupper, idet han kun i sin almindelighet uthæver, at 

 Skandinaviens vegetation bestaar af i tid og oprindelse adskilte 

 grupper (L. c, pag. 88). Areschoug opstiller saa tre saadanne 

 forskjellige grupper: 1) en arktisk eller nordsibirisk, 2) en nord- 

 østlig og østlig eller den saakaldte Altaiflora, og 3) en sydøstlig 

 og sydlig, for hvilken han fremhæver bøken som en repræsen 

 taliv plante; det er denne som ogsaa er benævnt den kaukasiske 

 eller Middelhavsfloraen. Det er ganske interessant at se enkelte 

 af de i det sidste eller de par sidste decennier igjen fremsatte 

 anskuelser om den nordvesleuropæiske floras indvandringshistorie 

 i lys af denne halvhundredaarig gamle theori. Det er endvidere af 

 interesse at merke sig Areschougs egne ord om denne indvand 

 ring af Skandinaviens flora: »mqjligen skall man en gang vid 

 fortsatta undersokningar af samma natur, som i frågavarande, 

 komma till det resultat, att en invandring från olika trakter 

 och under olika tider af de till denna ilora hånforda vJixlerna 



kunna och bora sarskiljas. Likaledes må kommande 



undersokningar afgcira, om ej klimatel under denna tid varit 

 mildare an nu och om icke flera af de under denna period in 

 vandrade sydliga våxlerna och djuren genom denna forandring 

 a-f klimatel scdermera uldott eller blifvit inskrånkla till enstaka, 

 synnerligen gynsamma punkter (L. c, pag. 89). 



Det kan derfor her med rette betegnes som el skjæbnens 

 træf, at samtidig med Areschougs afhandling et arbeide af helt 

 anden art, i Forbes's folspor, kommer fra vest, idet James 

 (li;iKiE 18y^66 foredrog sil arbeide On Ihe Huricd Korests and 

 Peat Mosses of Scotlaiid, and the C.hanges of Climate which Ihey 

 indicate Transactions of the Koyal Sociely of Kdinburgh, Vol. 

 XXIV, 1S(;7, i)ag. 363 — 384). For os er det i denne forbindelse 

 af interesse, at (Ieikie hadde samlet endel af sine hidhorende 

 iagttagelser paa en reise i Norge isn.'). Det \ar i samme aand 

 og ut lia en lignende betragtning af forholdciie, dog mere som 

 botaniker, at A.xel Hlvtt is ','' tt f ;-,7.") foredrog i Krisliaiiia \'i(len 



