34 P. A. ØYEN [1914 



Macoma calcaria Chemn. formå tijpica og Balanus crenatus Brug. 

 Darw. formå typica (>Drijas octopelala L. og SalLv reticiilata L. i 

 vori land før indsjøperioden« — Christiania Vid. Selsk. Forli. 

 1904, Nr. 1). 



Senere har jeg fundet et par aftryk af hlade af Salix polaris 

 Wahlb. i nærheden af Hogstad (Asker) i en terrasse ca. 183 m. 

 o. h., her Hkeledes nøie tidsbestemt ved terrassehøide og fore- 

 komst sammen med aftryk af Mijtiliis ediilis Lin. og Macoma 

 balthica Lin. formå typica (Nyt Mag. for Naturvid. B. 45, 1907, 

 pag. 51 — 53). Desuten har jeg ogsaa 19^g^ll fundet vakre blad- 

 aftryk af Salix polaris Wahlb. i blaagraa, seig ler ved Bryn 

 gamle teglverk (Kristiania), her sammen med fossiler af Akers- 

 dalens sædvanlige glaciale suite, hvorved ogsaa dette fund er 

 nøie tidsbestemt. Som vi ser ligger en stor fordel ved disse 

 norske fund af plantefossiler deri, at de ved at forekomme sam- 

 men med marine ledeformer, der meget nøiagtig bestemmer de 

 enkelte funds geologiske alder, leverer vigtige og interessante 

 bidrag til vor arktiske floras indvandringshistorie. 



Ved en tidligere anledning (Kristiania Vid. Selsk. Forh. 1913, 

 Nr. 5) gav jeg i »A Fossil bearing Dei)osit of the Moc//'rt-niveau 

 in Christiania« en beskrivelse af et interessant profil, der viste, 

 at ældre ler med Portlandia lenlicula og Dryas octopetala var 

 gledet ut over en Mac/ra-niveauet tilhørende afsætning, sandsyn- 

 ligvis under den følgende, fugtige 7V//;(\s-tid. 



Der kunde saaledes i og for sig ikke være nogen grund til 

 at betvile rigligheten af den bestemmelse, som Bjørlykke med- 

 delte med hensjai til fundet af Salix reticiilata ved Breitvet tegl- 

 verk i østre Åker (Naturen 1900, pag. 40). Imidlertid var der 

 enkelte træk ved selve aftrykket, som jeg har havt anledning til 

 at se i Norges landbrukshøiskoles geologiske samling, som gav 

 mig en mistanke om, at her muligens forelaa en forveksling med 

 en anden nærstaaende art. Jeg lot derfor forfærdige en lysbil- 

 ledplade efter den gjengivelse af aftrykket, som Bjorlykke ved 

 en senere anledning har meddelt (Norges geologiske undersøkei- 

 ser, Nr. 65 (1913), pag. 81, fig. 22 b), og det viste sig nu med 

 den store forstørrelse, som jeg paa denne maate erholdt, med al 

 ønskelig tydelighet, at dette aftryk ikke tilhørte S. reticulata, men 

 derimot ^>. hasiata Lin., hvilket blev kontrolleret af konservator 

 Ove Dahl. 



Om delte bladaftryk ultaler f. eks. ogsaa Wille sig forresten 

 meget forsigtig, som det fremgaar af følgende: »i nærheden af 

 Grodrud ved Kristiania er der af K. O. Bjorlykke 165 m. over 

 havet i marine afleiringer sammen med Mytiliis edulis fundet 

 bladaftryk, som antages at tilhøre Salix reticiilata. Selv om be- 

 stemmelsen er rigtig, viser dog forekomsten sammen med Mytiliis 



