Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 39 



er undersøkt af flere, Schult 1S()4, Stangkland, og senest af 

 B.IANES, der angir Mæresmyrens utstrækniiig lil 4880 maal 

 eller 10 ar (Meddelelser fra det norske niyrselskab 1905, pag. 

 146 — 149). Dybden angives indtil ca. 2 m., og undergrnnden 

 dannes tildels af »sandholdig, med muslingskaller blandet lere, 

 som nordover faar en udpræget sandkarakler«* (L. c. pag. 146); 

 en kartskisse er vedføiet (L. c. pag. 147). Jeg har kun flere gange 

 ved forbireise med jernbanen havt anledning til at se snit i denne 

 torvmyr, men jeg kunde ikke opdage nogen stubbelag. Derimot 

 har jeg ved en tidligere anledning (II, 172 — 174) beskrevet endel 

 fossiler fra det underliggende ler. 



Førend vi forlater Trøndelagens torvmyrbilleder, vil jeg kun 

 henlede opmerksomheten paa et par, vistnok mindre IVemtræ- 

 dende, men ikke desto mindre interessante fænomener nærmest 

 hørende under denne gruppe. Det ene var ved Maalsjø, hvor 

 jeg ved overgangen fra Klæbu lil Ler slation sommeren 1912 

 hadde anledning til at iaklla, hvorledes en mængde træstam- 

 mer langs kanlen af sjøen var faldt paa skraa og kryds og Ivers 

 ul i vandel, medens der langs bredderne voksle furu, gran og 

 birk, og hvor som paa sine steder løvskogen tog den domine- 

 rende plads, var bunden ofte tuet lyngmark og meget sumpet. 

 Et andet sieregent fænomen har jeg iakllat ved Foldsjøen (Honi- 

 melvik), hvor der langs bredderne tildels laa opkastet lorvllag, 

 der vistnok var oprevne fra sjøens bund. Begge de her omlalle 

 tilfælde viser jo, hvorledes paa forskjellig maate bundlældning 

 og dannelse af torv- og trælag kan foregaa i nutidens sjøer, og 

 vistnok da ogsaa har foregaaet paa lignende maale i forliden. 



Det er længe nu siden Japetls Stkknstmup i sil bekjendle 

 arbeide om \Mdnesdam- og Lillemose paavisle, at de danske 

 lorvmyrer er opbyggel af lire torvlag svarende til lire afsnit i 

 (len danske lloras indvandringshistorie: asp og birk, derna^st 

 furn, ek, s var tor (bøk). Og som Nathorst siger om disse 

 luulersøkelser fra 18:')7: ikke mindre viglige ere de oplys- 

 ninger, som de have givel om planlevæxlens udseende og 

 omskiftelser i hin tid, hvilkel all sammen er blevel bragl i)aa 

 (Icl lene ved Steknstrups mesterlige undersøgelser« (Tidsskrift 

 for pop. fremsl. af naturvidenskaberne, H. 5, B. 4 (1S77\ pag. 

 287), og som X.vtiiorst videre siger: hvis disse undersøgelser 

 vare bleviu' gjorle, eller al man almindelig havde erUjcndl is 

 lidens tilværelse, kunde ikke en enesle Ivivl værel o|)komnu'l 

 om, al (le forskjellige regioner, som lorvemosenu' fremviste, vare 

 udiryk for de lil forskjellige lider herskende klimatiske forhold 

 L. c. pag. 2.SSI For os nordma-nd har del en betydelig interesse, 

 hvad N.Miiousr videre ()|)Iyser om sin reise i 1S7(I: .leg havile 

 den Ivkke al laa botanikeren Axi;i, Bi.vtt fra Kristiani a lil ^e 



