Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 47 



306). Paa denne maate blir det ogsaa let forstaaeligl, al G. O. Sars 

 allerede i et møte i Kristiania Videnskapsselskap 18^71 ultalte 

 at »Mjøsen har nemlig engang udgjort den inderste del af Chri- 

 stianiafjorden, noget, hvorpaa vi have et talende bevis i de 

 endnu her levende mærkelige levninger af en artisk havslauna, 

 og i Mjøsen finde vi nu dybder saa store, at bunden af denne 

 indsjø, skjønt dens vandspeil nu er hævet omtrent 400 fod over 

 havet, virkelig ligger betydeligt under det dybeste sted i Chri- 

 stianiafjorden« (Forh. Vid.-Selsk. Christiania 1871, pag. 248). Det 

 var endel af »hine mærkelige efternølere fra en glacial tid < 

 G. O. Sars hadde fundet i Mjøsen allerede sommeren 18G2 

 (Nyt Mag. for Naturvid., B. 12, pag. 201) saasom: 



Mijsis relicla Lovkx 



Gammarus cancelloides Gerstfeldt. 



Den førstnævnte af disse former er egentlig Mi/sis oculala 

 Faer. var. relicta Lovf'iN (L. c. j)ag. 203 — 205, cfr. Ofvers. Vel.- 

 Forh. 18(U). Desulen fandt Sars i Sognsvand og Elvvaagen 

 ved Kristiania Ponloporeia femorata Krøyer var. (Nyt Mag. for 

 Naturvid., B. 12, pag. 205 — 207), cfr. P. aff'inis Lindstrøm (Ofvers. 

 Vet. Akad. Forh. 1855). For os har disse former en vis umid- 

 delbar interesse, for saa vidt det inden vort omraade har lykke- 

 des at gjenfinde en disse na'rslaaende former i leret ved Lundemo 

 teglverk, nemlig Mesidolea sabini Kroyer [}, 33 — 37). Det er 

 paa saadanne relict-lokaliteter, man ofte finder høist merkvær- 

 dige forhold, som ogsaa Stlxrkrc. meddeler fra det nordlige 

 ishav: Kariska hafvets hela veslra del, d. v. s. den djupa riin- 

 nan langs Novaja Semljas oslkust synes mig bland alla delar af 



Sibirens ishaf vara den, som erbjuder slorsla inlresset — 



der finnes ett mycket egendomeligt djurlif, och der iir moles- 

 platsen for djuifoiiner, som peka al olika hall, al vester och 

 (ister (Nordenskiold: Vega-Kxp. Vel.-Iaktlag. B. I (1882), pag. 773). 



Efter hvad jeg hadde anledning lil al se paa den ovenfor 

 navnle skiaj)elur sammen med Xordgaard til Bodbergel. kan 

 man paa sine steder støle j)aa ganske eiendommelige forhold. 

 Vi fandt nemlig et par under.sjoiske skjivlbanker, der hadde 

 ganske stor interesse, idet de indcholdl enkelte arier, som ellers 

 er sjeldne inden 'riondhjemsfellel (II. GO — ()1\ Lignende for- 

 hold har allerede for hengcre lid lilbake vivret iakllal paa lisker- 

 i)ank('iiu' ulcnlbr den norske xcstkysl. 



Allerede Bascu har nicddell, al Sloregs IMaleaiiels ovi-rtlade 

 er bechekkel af el lag af stene, som oflesl mindre og med 

 afslidle kanler. \'A lyiidl lag af sand, grus og skj;elfragmi'nler 

 (lakker sleenlagel; thi loddel viste slengrinid. medens skraben 

 allid bragte de omlalle slene fra bunden I'^orh. ved de skand. 

 Nalurforsk. 4 mode i Clnisliania 1^11. |)ag. i'')? Og disse 



