Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 79- 



procentvis i forhold lil inaximum af epiglacial sænkning, idet 

 Broggeh antar en kontinuerlig sænkning fra ralid til epiglacial- 

 tid, og fra denne til nutiden en kontinuerlig stigning af landet, 

 muligens med en oscillation(,V) i tidlig postglacial tid, hvor litloral- 

 faunaen mangler. Jeg hadde allerede i 1900 bestemt den saa- 

 kaldte »marine grense« i Kristianiadalen ved Aarvold til ca. 218 

 m. o. h. (L. c. pag. 216), en værdi som ved senere undersøkeiser 

 har vist sig at vjere vel snau. Broggeh angir fra Kristiania- 

 dalen 215 — 216 m. (L. c. pag. 245 og 889), men synes ved sine 

 procentberegninger at ha anvendt værdien 215 m. (L. c. pag. 

 357). Gaar vi ut fra denne værdi og de i tabellen angivne pro- 

 centvise høider. kan vi beregne de enkelte afsnits høide over 

 havet i meter og tilføie i en sidste rubrik, der ikke tindes i 

 Hroggehs paa anførte sted (650 a) meddelte tabel. De saaledes 

 erholdte tal kan xæie til nytte ved en sammenligning med sy- 

 stemer uten procentvis angivelse af høideniveauet. Den frem- 

 gangsmaate at angi de forskjellige afdelingers, gruppers eller af- 

 snits høide over havet i procent af den samlede stigning blev i 

 sin tid benyttet af De Geer (Sveriges geol. undersokn. Ser. C, 

 No. 98, pag. 66) og er efter ham benyttet af en lang række 

 svenske og andre forskere, saaledes hos os af Hansen, som vi 

 i det foregaaende har seel, og af Blytt (Christiania Vid.-Selsk. 

 Forh. 189o, no. 5, pag. 43) og nu senest af Bhøg(;i:h og hans 

 mange tilhængere. Et Irjck i Broggehs skema, som ikke er 

 kommet med i ovenstaaende sammentræ'ugte gjengivelse, er det, 

 som knytter sig lil hans hypothese om en forskjellig beva^gelse 

 af landplaten i de centrale dele (ved Kristiania) og i de perifere 

 (i Smaalenene), nemlig saaledes, at sienkningen begyndte først i 

 det perifere omraade, og al sænkningen endnu forlsatle i del 

 centrale omraade, cfler at hævningen var begyndt i det perifere 

 (L. c. pag. 329 — 332), for saa senere at bli mere fremlrænlende i 

 den centrale del. Paa denne maate skulde man i Smaalenene 

 allerede ha de øverste myabanker samtidig med yngre arealer 

 og yngre porllandiaier i Kristianiadalen, og øvre myabanker i 

 Smaalenene skulde s\are lil inylilusgrus ved Grefsen. \'idere 

 skulde lavere myabanker i Smaalenene svare lil øverste mya- 

 l)anker ved Kiisliania og laveste myabanker |)aa førsbuvvnle 

 sted svare lil øvre og lavere myabanker paa sidslnjcvnle. 



Imidlertid giupperes disse myabanker paa et andel sled i,L. c. 

 pag. 219 nogel anderledes end i ovenstaaeiule skema: — 

 Øverste myabanker O— 25"/o O: 215.0—161.2 m. o. h. 

 Lavere myal)anl<er 25— 40Vo O; KU. 2— 129.0 m. o. h. 

 Laveste niyabanker 40— 60"/o .^: 129.0— S().0 m. o. h. 



Paa nok el andel sled ( L. c. pag. 2N9' linder man for Sniaa 

 lenenes NcdkomnuMule anfori: 



