Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TROXDHJEMSFELTET 119 



skylningsgrus øveisl, — denne haug er sandsynligvis en rest af 

 en engang mere ulhredt afsætning. Omtrent en kvart mil s. f. 

 Drivstuen ser man alter to mindre endemoræner med ca. 100 m. 

 mellemrum, og hver af de to moræner er igjen utj)rægel dicho- 

 tome. Videre opover Drivdalen har man mot syd flere steder 

 morænerester. 



Ved opgangen til Vaarstigen ser man ret over paa vestsiden 

 af dalen en meget smuk og utpræget formet hotiidal. Straks n. 

 f. Vaarstigen ser man smukke skuringsstriper med vakre furer 

 og utpræget roches moutonnées i retningen S — N. Like oppe paa 

 passet ser man ogsaa vakker skuring med moutonnert overflate 

 i samme retning. Her hør man ogsaa merke sig de store glatte 

 afskalningsflater i sidedalen mot vest. Skuringsfænomenet med 

 striper, furer og roches moutonnées er idethele her i den vak- 

 kert U formede Drivdal ulviklet paa en saa smuk maate, at man 

 slet ikke undres over, at Vaarstigen med sine vilde omgivelser 

 er hlit et klassisk sled i glacialgeologisk henseende. Ved Vaar- 

 sligsjuteren sees rester af en noget evorderet dalsideterrasse eller 

 morænevold; saavel disse som de smaa talusdannelser eller talus 

 kegler viser, at de senere forandringer har væu-et smaa. Litt 

 morænemasse i form af grus og sten saaes ogsaa paa selve 

 Vaarsligpassel, men i omgivelserne ogsaa litt forvilringsgrus. 

 Drivdalen seel mot nord fra \^uirsligpasset viser i i)egge dalsider 

 ulj)negede dallisler i sterkt frems|)ringende former som rester af 

 den oprindelige vakkert T formede dal, i hvis hund saa den 

 skarpt V-formede canonaglige fordypning er skaaret dypt ned 

 med den nye vei like i hunden langs elven; de nævnte dallisters 

 overHale viser ulpriegel hra-slill karakler med moulonnerle for- 

 mer S — N. 



Like ved nedgangen mol syd, ganske nær |)assel i \'aarsligen 

 (muligens det af Esmahk iagttagne sted?), saaes el |)ar vaUkert 

 moulonnerle gneiskujiper af henimot et par meters holde, og i 

 den ene af disse saaes en halv meter dyj) fure og derlil antyd- 

 ning lil slripning, med skuring S — N, dog noget devierl. I om- 

 givelserne saaes dverghirk, vidjekrat og kryjjende fjeldhirk. 



SlraUs s. I', KongsNold saaes vakre terrasser paa hegge sider 

 al' elven; muligens har man her for sig en gammel mora'ne. 

 (lir al elven er omleiret til en elvelerrasse. Kndskjonl delle synes 

 sandsynligst, er heller iUke den mulighel ulelukkel. al del kan 

 Mvvv i-eslen af en hiu'sjoterrasse, alsal i en sjo, afdæ'inmel ved 

 en l)i;e i Kongsvold sidedal. Megel snuiU isskuring med slripei-, 

 luiiT og moulonnerl fjeldoveillale |)aa gron skifer med kvarts 

 aarer og med skuringsrelning mol Diivdalen, allsaa S N, sei's og 

 saa ved veis\ingen s. I' amlsgra-nsen, og mellem \cis\ingen og 

 vandskillel sees liknende skuring liere sleder. 



