Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 127 



for Mathm. & Naturv. B. IS, \r. 4, 1896\ Ved Leka har man 

 saaledes f. eks. en vakker forekomst af saakaldt >strandlinje og 

 strandflate«, gaaende gradvis over i hverandre; der sees her Ire 

 trin. Ved Rørvik optiær i omegnen det lave forland paa en saa 

 dan maate, at man kan viere noget i tvil, om der er nogen spe- 

 ciel, lavere liggende flate. og om det ikke meget mere her kun 

 er landplatens almindelige afheldning, som trær i dagen; der 

 sees her tre lavt liggende trin. Videre mot syd forbi Stoksund 

 til Trondhjemsfjordens munding, specielt ved Valdersund, sees 

 det lave forland at pnege sig smukt mot det opstigende høiere 

 land bakenfor. Paa mange steder er dog denne kyststrækning 

 bar og brat og gold. Her og der sees erosionsterrasser i fast 

 ijeld, likeledes paa flere steder huler, gjøler og smaa botnfor 

 mede fordypninger i fjeldsiderne. 



Det lave forland utenfor Trondhjemsfjordens munding er tid- 

 ligere nævnt. Det har jo været ganske almindelig antat, at dette 

 lave forland var en gammel abrasionsflate, ulformet i et læn- 

 gere, sammenhamgende tidsrum eller ved gjentagen abrasion 

 gjennem flere fra hveiandre skilte tidsafsnit. Derimot har man 

 i diskussionen ikke kunnet enes om, til hvilket hovedafsnit af 

 den kvartære eller kanske endog pliocene tid dannelsen af dette 

 lave forland skulde henlægges. Imidlertid fremkom De Geeh 

 med en helt ny anskuelse, idet han i Geologiska foreningen i 

 Stockholm lS)jl(t holdt et foredrag om det euroj^aMske Nordhav 

 med omgivende kyst og fjorddanneisei". Ved en undersøkelse af 

 Isfjorden paa S|)ilsl)C'rgen 189(5 (Ymer 1896, pag. 4), var han 

 kommet til den ()j)fatning, at »denna fjord med sina kustsliitter 

 (slrandlladen) i frjimsta rummet hade forkaslningar att tacka for 

 sin uppkomst i(ieol. Forn. Forh. Stockholm, B. 32, li)l(>, j^ag. 

 17). \ afseende pa grundhafvets griinsparli mot de upplyflade 

 kontinenthorstarne eller de jamna kuslslatter. hvilkas suprama- 

 rina briim i Norge kallas for strandlladen, hade lal. — — — 

 belvitlat deras slrandlinjcnalur (L. c. pag. 19), — — — forhal 

 landena pa Andon och Spitsbergen anlyda, alt strandlladen i 

 Norge — dess nuvarande begriinsning mol den upplyl'hulc kon 

 linenlcn anlagligen up|)k()mmil i Icrlifn- lid (L. c. i)ag. 20). 

 Denne opfatning ble\ imidlertid paa selvsamme møle angrepet 

 og motsagl af liere talere (cfr. L. c. pag. 21, 22). Og selv Voer 

 hadde jo allerede tidligere utlall, al strandlladen kan ikke for 

 klares ved lokale indsynkningci- eller foikaslningcr Norges geol. 

 unders., Nr. 29, 19(10, pag. 48. Tilbods herfor fremholdt igjen 

 De (ii;ER de samme ovenfor na'vnle anskucIscM* ved geologkon 

 gressen i Stockholm 1910, olTenlliggjorl i KonlintMilaIc Ni\e;iu 

 veranderungen im Norden ICuropas . 



O.XA.M. Iiai- nylig i en afhandling om Tra-nlandc-l Norsk 



