Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJKMSI KLTKT 151 



Og el indhindsklima, likesaa mellem lavlandsklimatet og høi- 

 Ijeldsklimatet o. s. v. 



Det er da ogsaa i den almindelige erkjendelse af, al man 

 ogsaa med hensyn lil disse fænomener maa gaa ut fra forholdene 

 i nutiden, man maa søke aarsaken lil, al nu disse sj)ørsmaal 

 omfalles med den interesse, at der endog er dannet en Com- 

 inission Internationah' des (ilaciers, som har den opgave at samle 

 de iagttagelser, som aarligaars gjøres med hensyn til bræernes 

 frem og lilbakegang ul over den ganske jord. I denne com- 

 mission er da ogsaa vorl land repræsenteret som et af de mest 

 interessante i saa henseende, og en række bidrag er da ogsaa 

 tilflydt herfra, hvor der nu hvert aar maales en hel række bræer 

 saavel inden den centrale høitjeldsegn som inden landets vestlige 

 og nordlige egn. 



Del lør \islnok sies, al den store tlerhel af geologer nu er 

 kommet bort fra den gamle anskuelse om en jevn, kontinuerlig 

 forandring i de klimatiske forhold, geologisk seet. De vidnesbyrd, 

 man i de geologiske lag kan spore med hensyn lil vekslinger, er 

 for mange og af altfor fremtrædende karakter til, at man i læng- 

 den har kunnet forbise dem. Og det er paa den anden side 

 noksaa merkelig at se, at selv en forsker, der anskuer forholdene 

 paa den sædvanlige, meteorologiske maate, tiltrods for at denne 

 har meget tilfælles med den gamle geologiske, ogsaa ser sig nødt 

 til al benytte el saadant ultryk som hypotesen om klimaels 

 ufoianderlighed (Hvn: Bidrag lil bestemmelsen af meteorologiske 

 elementers periodei", 19]."), jiag. 1> . 



l'len her al gaa nivrmere ind paa delaljei- i Ulimalels for- 

 andringer, i dets variation, skal vi kun mindes, at ifølge alle 

 de kjendsgjerninger, som nu staar til vor raadighet, er vi nødt til 

 at betragte denne variation som oscillalorisk, som sammensat 

 af klimalbølger af forskjellig orden (P. A. Øvkn: Glaciale sludie- 

 streiflog, ll)(»s, pag. 'Art — V.)\ Dels vil disse klimalscillalioner 

 natinligvis mere direkte øve sin indflydelse |)aa ulviklingen af 

 de biologiske forhold, paa ulbredelsen og fordelingen af planler 

 og dyr, men dels vil de ogsaa virke paa en mere indirekte maa 

 te ved deres indx irkning |)aa havslrommenes relning. lleierimid 

 lertid ikke de klimatologiske forliold enebeslemnuMide, idet for 

 delingen af land og ha\ spiller en vigtig rolle, og dermed er vi 

 stillet like over for del vigtige sporgsmaal om strandlinjens stil 

 ling og dens beva'gelse. Imidlertid er ikke dette lænomen saa 

 enkelt, som \i kanske i oieblikkel saa let forestiller os. Spadserer 

 vi langs en strandkant, saa ser vi havjlaten i u()|)horlig be\;egel.se, 

 likegyldig hvordan veirlorlioldene ei, mi'n foiandringen er snart 

 stor, snaii mindre, og xcksler paa de forskjellige steder, l-'ra 

 el geologisk synspunkt interesserer scl vl'olgelig havllatens vibra 



