Nr. 6] KVARTÆR STUDIEU I TRONDH.IKMSI'KI. lET IS.") 



knytning lil grensen for den liltagende høide af den marine 

 grense iBull. de la (>onini. (léol. i\e la Finlan(ie, No. :*>, ISix; c^- 

 Fennia 12, no. 5, Kart). Denne nordlige grænse er endnn ikke 

 fnlgt gjennem Sverige, men turde i vort land muligens finde en 

 tilsvarende dannelse i Åker- eller Komerik-lrinnel. Og Ramsav 

 uttaler videre om denne grense: I Finland kan denna su|)])() 

 nerade grans for den kvarliggande landisen tilis vidare ej med 

 noggrannhet uppdiagas — — — Vid elt tidigare stadium har 

 diiremot isranden slatt vid Tavaslmon Hkhlin: Tavaslmons oeh 

 Tammerforsasens glacial geologiska hetydelse — (ieogr. Forn. 

 Tidskr. 1S91), och samtidigt enligt af Fhostkrus ullalade for 

 modanden vid en griins, som ulmiirkes af viildiga sandfjill i 

 Orivesi och Jiimsa socknar saml Honninaniiki m. il. iindmo 

 riiner, hvilka stryka fran Jiimsa lill Lankas — — — afsmall 

 ningen af isliicket forsiggick snabbare i trakterna af Holtenhafvel 

 iin langre mol E, en uppfallning af afsmiillningsforhallandena, 

 som ocksa bestyrkes af en jamforelse af israndens lage \id Fa 

 vaslmoskedel och vid liden for Sal pa ussel kiis u|)pkomsl iRamsav: 

 Det senglaciala hafvels utbredning i sodra Finland, lSt)(), pag. 

 24). Denne israndlinje er heller ikke med sine afsætninger 

 endnu fulgl gjennem Mellemsverige, men der ei' vel ganske stor 

 sandsynlighel for, al del er dele af disse, man træller ved Riddar 

 hyttan. videre mellem Daglosen og Nyed, saml ved Kil i noid 

 østlig retning for Karlslad, hvorfra saa sammenknylningen med 

 tilsvarende dannelser i vort eget land ligger nær for haanden, 

 nemlig de temmelig sammenhaMigende og ulstrakte avsalninger 

 der lillhører Aas trinnet. \'i har dermed opnaael en oversigl 

 over endel af de siunmenhindendc cndemoræneled og er naact 

 ganske langt henimol ra periodens sidste del, der saa afslulles 

 gjennem lider, der har efterladt liknende dobbellfoimede oscilla 

 tionsmoræner som undei' de tidligere afsnit af i)erioden. Pa;i 

 sine steder kan der vel endogsaa, sa'rlig i de mere perifere dele 

 af nedisningsomriiadel, lil sine lider reises s|)orgsmaal om vudv 

 mora'iiens egenllige nalui-, sa'riig hvor der ved indhuglninger i 

 isranden kan oplra'de mere komplicerede randdannelser; \i be 

 høver f. eks. i denne forbindelse kun al erindre sporgsmaali'l ■ 

 Kv Xæ'slve(IMogenslru|) Aasen en FndcmoræMieV Meddel, fia 

 Dansk geol. Foicning, R, li', IDiHi, pag. SD- «)0 S:immiMd)in 

 dingen af mora-neresler kan ogsaa paa sine steder \a're nogt-l 

 vanskelig, Inor iandoverllalens lerra-nglorhold ci nurc brudlc 

 (Norges (leol miders. No. 'J<"), pag, 17. Med hensyn til den 

 klassilikatoi iskc helydning ;d" enkelte, sa'riig de lidlige stadier 

 inden denne rapeiiode synes opfalningen eller ialfMld fremstil 

 lingen ;it ha xaacl nogel forskjellig. Thi nu'dens Rnr( km:i< i 

 r.liM paa en \ is niaate i tidsJDlge saninienstiliei- som paa hin 



