Nr. 6j KVARTÆR-STUDIKR I TRONDHJEMSFELTET 193 



Upsala 1904, pag. 257 — 27.")) kan Ijene som et eksempel l)Ian(lt 

 de mange. Men inden disse lerafsælninger er de fænomener 

 meget almindelige, som Holmquist har beskrevet i sin avhand- 

 ling: »Ueber mechanische Slornngen und chemische Umselzun- 

 gen in dem Biinderlhon Schwedens Bull. of Geol. Inst. Up- 

 sala. Vol. III, 1S97. |)ag. 412 — 432;. At man saa paa grundlag 

 af dis.se afsætningers skiklbygning har søkt at basere en absolut 

 gjennemført kronologi behandles i et senere afsnit. Den » sen- 

 kvartære tidsinddeling, som man likeledes i nær tilslutning her- 

 til har søkl at giennemføre i vort naboland, har fort til en tem- 

 melig skarp meningsulvcksling mellem to af Sveriges ledende 

 kvartæ*rgeologer. De Gkku Geol. Fdrn. Forh., Stockholm, | B. 

 33, 1911, pag. 463 lig.) og Munthe (L. c. B. 34, 1912, pag. 444 

 tig. ) Man finder imidlertid ogsaa en hel nekke med overgangs- 

 skikter fra den egle varvige ler til den egte postglaciale«, 

 som ogsaa ialfald i en mængde lilfæ'lde viser sig tydelig lag- 

 bygget paa en maate, der ikke avviker saa særdeles meget fra 

 en hel del glaciales skiktbygning. Saadanne lag kan tæ^lles og 

 er ogsaa i vort land talt paa en række forskjellige steder, saa- 

 ledes ogsaa i det Irondhjemske, men resultatet har for kronolo- 

 giens vedkommende væ*ret negativt. Skiklernes biologiske ind- 

 hold vilde gi en biologisk ulviklingshastighet, hvortil vi vistnok 

 ellers mangler sidestykke, naar undtas de i senere tid ved menne- 

 skets indgripen fremkaldte kulturfrembringelser inden plante- og 

 dyre-formernes rækker. Delte er iniidlcMiid fæ>nomener, der synes 

 al mangle analogiei- i naturens eget verksted. 



Inder den sammen med alleiringen af disse forskjellige ler- 

 afsætninger stedfundne tilbakegang af iskanten, blev de jo lagt 

 blot ogsaa de mange asar. I Sverige, som jo er blit det klas- 

 siske land lor det interessante as studium, har jo sa'riig, blandt de 

 talrike aser, >'K6pingsasen Sveriges geol. undersokn. No. 11, 1864, 

 pag. 19 — 21) og Knkopingsasen (Sveriges geol. unders. No. 7, 

 1863, pag. 17) vundet ry som klassiske studieomraader. Er det 

 end saa, at denne as dannelse er en i og for sig forholdsvis kort 

 varig dannelse, saa er dei- dog andre fienomener, som synes at 

 forutsa'tte en temmelig lang virketid for forskjellige kræfter. 

 Vi kunde saaledes i demie forbitidelse iKcvne i forholdsvis tal- 

 rike og i nar tilslutning til israndens lilbakellytning optr;edende 

 ind.sjøer med den i disse levende fauna, dei" i mange lill;elde 

 nu viser sig som en reliktfauna. 



NoHDovisr olVeuHiggjorde 1S90 el Bidrag till kanucdomen 

 om Boltniska vikcns ocli norra Oslersjons e\ertebrallauna^ 

 iMeddel. Soc l^iun. et l'lor. I'ennica, II. 17, jiag s:'. lig., hvor 

 han meddeler om finid sammen af Miililiis ((hilis, ('.(inlium lihilc. 

 Tclliitd luillicd. Iilitthnt fiilnmoii. (idiiiumriis lociisln. Pontoporviii 



l.J 



