Nr. 6] 



KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 



211 



Åker trin 



Benise perioden 



Ronierik trin 



Mytiliis-myedu 



29 cm. ler 



3 cm. Mytihis-lev 



4 cm. ler 



8 cm. i'\/t////;/.s afsa'lning 



4 cm. ler 



11 cm. Mylilns ixhivining 



4,5 cm. ler 



9 cm. Mytiliis-iih-æimng 



16 cm. ler 



1,5 cm. ler med M;//z7«s-fragmenter. . . . 



2 cm. ler 



3,5 cm. ler med .Uf///7»s fragm.enter. . . . 

 3,5 cm. ler 



17,5 cm. M y til ns 'c\hx[n\ng 



3 cm. ler 



21,5 cm. Mytiliisaksatmng 



16 cm. ler Porll(iii(Ua-n'i\eau 



105 cm. skjælbankeafsætning Lillorinn-mxeau 



14 cm. forvitret jordlag, muldlag. 



Som vi imidlertid her ser, at forholdet har været inden Ra- 

 j)eriodens senere afsnit i Kristianiafeltet, nemlig vekslende sta- 

 diale og interstadiale tider, saaledes har utentvil forholdet ogsaa 

 været inden den samme periodes tidligere afsnit, endskjønt længere 

 mot syd, i Sverige og Danmark, disse afsætninger endnu ikke er 

 fulgt saaledes i detalj, at den faunisliske karakter inden de enkelte, 

 mere begrænsede tidsafsnit i sin almindelighet er klargjort. 



Vi kan derfor slutte, at en lignende utviklingsræ'kke maa ha 

 gjort sig gjeldende for Trondhjemsfeltets vedkommende, men 

 her synes forholdene at ha artet sig paa en noget anden maate, 

 endskjønt det maa medgis, at mere indgaaende delaljundersø- 

 kelser, end de hillil anstillede, nok kan bringe mange, nye fæno- 

 mener for dagen. Kiler hvad hillil kjendes, er det imidlertid 

 karakteren af en mere lukkel fjord, et mere indestaMigt i)assin, 

 som træ'r saa slerkt i forgrunden med hensyn til utviklingen af 

 de biologiske forhold inden Trondhjemsfjordens omgivelser, i 

 molsa'lning lil de sydligere, om Skagerrak, Krislianiafjorden og 

 Kallegal liggende egne. Vo/f/Za-faunaen f. eks. synes al lia holdt 

 sig inden Trondhjemsfjordens hikkede iiassin gjennem hele Ra- 

 perioden. ja endog gjennem 3/////7/;.s niveauels lid og Poiihmdin- 

 niveancl ul, nu'dens vi vel, al inden det ovennævnte, sydligere 

 omraadc denne fauna har va'rel uisat for tildels ganske betydelige 

 forandringer. Men i del slore og hele viser dog ulvikiingen inden 

 de lo omraader de saiuuu' hovedlinjer. 



Den ONcnfor ()|)slille(l(' ul\ iklingsra'kke \isi'r, hvorli'des den 

 faunisliske karakter veksler gjcnneni ra|)eri()(lens mange, forskjel- 



