Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 227 



fiir Gletscherkunde, B. I, 19()(i, pag. 21 flg.), hvor han netop 

 har søkt at bringe de al" Lp:wis vundne resultater i samklang 

 med sine egne anskuelser om de paa hinanden følgende tidsaf- 

 snits rækkefølge, saadan som vi allerede i det foregaaende har 

 seet disse fremstillet (cfr. nærværende afhandling side 108). 

 Hvad vi her særlig skal fæste os ved, er, at ialfald paa de Brittiske 

 øer er den mest gjennemførte, moderne torvmyrundersøkelse 

 utført efter helt kvartærgeologiske principer og resultaterne til- 

 godegjort overensstemmende med disse. Et liknende forhold (inder 

 vi ogsaa med hensyn til den østerrikske torvmyrundersøkelse, 

 men denne slutter sig ganske naturlig til den alpine kvarlæM'- 

 geologis resultater. 



Hans Schreiber, Direktor des Deutschosterreichischen Moor- 

 vereines in Staab, har i sin »Die Moore Vorarlbergs und des 

 Furstentums Liechtenstein«, 1910, inddelt torvmyrerne i 1 ) Rieder 

 oder Riedmoore (L. c. pag, 71), 2) Moser oder Moosmoore (L. c. 

 pag. 72), 3) Briicher oder Bruchmoore (L. c. pag. 74), 4) Ried- 

 moser (L. c. pag. 76), og opruller for os følgende »Geschichte 

 der Moore Vorarlbergs« (L. c. pag. 80 — 83): — 

 I. F^iszeil. 

 H. Alterer Waldtoif (varm, kontinental, varmere end nutiden). 



HI. Alterer Moostorf (betydelig fugtigere og koldereend nutiden). 



IV. Reisertorf, Bruchtorf [løv og kold periode, omtrent som 



nutiden). 

 V. Moostorf, Weiszmoos (fugtig og kold periode, liknende III). 

 »Mit dem Ausgange der jungeren Moostorfbildung traten die 

 Gletscher allmahlich wieder ihien Riick/ug an, je nach der Him- 

 melsgegend und dem Gefiille bald schneller, bald langsamer, bis 

 sie sich in der derzeiligen Hobe von beilaudg 2()(»() m. dauernd 

 behau})leten. Die Waldgrenze, die bei der Bildung des jiingeren, 

 wie des ålteren Moostorfes niedriger war als heute, ist hober 

 geworden. Die Reiserpllanzen, denen sich die Latsche zugesellte, 

 haben die Oberilacbe der Moosmoore wieder eroberl. Die 

 Nvabrend der Moostorfbildung herrschenden Pllanzen — — — 

 Nvurden immer mebi' und m(4ir zuiiickgedraugt — — — Kurz, 

 wir belinden uns gegenwiirlig in einer trocUenen, kiihlen Periode. 

 Mit dem Riickzuge der (iletschei" wurde auch Plalz fiir neue 

 Torfbildungen geschaffen. Es sind Riedmo.ser, grosztenteils Moore 

 iiber der liaumgrenze, welche iihnlich den hocbnordischen Mooren 

 einen lockeren, durcbwegs weiiig macbligen 1 i)is 2 m.) Torf 

 aufweisen, der Ueinerlei periodische Scbichlen unlerscbeidiMi liiszt 

 (L. c. pag. S2 . Og videre sier ScMin-.iin.u : Soliten beim W'ieder- 

 einlrill einer kalt ieuchlen Periode die (iietscbei- wicdrr gegen 

 die 'j'filer Norscbreilen, daun wt'rdcii voraussichtlicb die Hiedmo- 

 ser Nvieder wcgiasierl werden (L. c. pag. S2). S(;nm:iui:n kom 



