Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 249 



sier imidlertid Dresser: »following the melting of the glacier, 

 there was a comparatively short period of submergence, when 

 the waters of the sea rose nearly, or quite to the top of 

 St. Bruno mountain, and again subsided in stages, leaving the 

 terraces« (Canada Geol. Surv. Memoir No. 7 (1910), i)ag. 12 — 13\ 

 Hvad der saaledes allerede foreligger som fakta med hensyn til 

 her omhandlede tidspunkt er altsaa, at der har fundet niveau 

 forskyvninger sted. Desulen har vi set, at en skiften i faunistisk 

 retning har gaat side om side dermed i den geologiske utvik 

 ling. Og dette fænomen er vi nødt til at tilskrive en vekslen i 

 temperaturforholdene. Saa det tør nok hænde, at Bruckner har 

 ret, naar han sier, at Klimaschwankungen in den verschieden- 

 sten Periodenlangen fiir die Quartiirzeit charakteristisch sind» 

 (Geogr. Zeitschrift, Jahrg. 10, 1904, pag. 578). Og disse klimat 

 vekslinger gjør sig jo, som vi vet, ikke blot g^jeldende ined hen 

 syn til oscillation i brædækkets mægtighet og utstrækning. De 

 indvirker ogsaa saavel paa temperaturforholdene i de optrædende 

 indsjøer som paa de hydrografiske forhold i det omgivende hav. 

 Men likesom Helland Haxse.v og Fridtjof Nansen paaviste en 

 nøie sammenhæng mellem vekslingerne i havvandets og kyst- 

 vandets tem{)eratur og saltgehalt og vekslingerne i de biologiske 

 forhold gjennem ganske korte tidsrum (Naturen 1909, pag. 19;> 

 — ^219), saaledes er vi ogsaa berettiget til at slutte, at en liknende 

 sammenhæng mellem de hydrografiske og biologiske forhold gjør 

 sig gjeldende gjennem længere tidsrum. Naar vi derfor stifter 

 bekjendtskap med >Mild Arctic Glimates (The Glacialist's Maga- 

 zine, Vol. I, 189o, pag. 91 flg.), saa maa dette naturligvis i hvert 

 enkelt tilfæ'lde specielt undersøkes, og det kan da ogsaa i enkelte 



tilfælde vises, at »theories of intercalated mild periods 



are erroneons« (L. c. pag. 95). Men der er dog nu efterhaanden 

 indsamlet et ret betydeligt materiale, der viser, at ogsaa til nord 

 ligere egne har virkningerne af de klimatiske vekslinger strakt 

 sig. I Nordgrønland skal der f. eks. ifølge GiiEEEV findes skjicl 

 op til henimot 2000 fl. paa steder, hvor nu plateisen er oj) til 

 900 It. (L. c. Vol. II, 1894, pag. 102). Og paa Kolguev fandt Col. 



II. W. Feiluen 'entirely glacio-marine beds iPhilos. 



Mag. and Journ. of Science Vol. 41, 189G, pag. 77), og the beds 

 yielded many shells of Arctic mollusca, such -a^ SaxicciiHi (irclica. 

 Mi/d ctc.« (L. c. i)ag. 78 V Og fra postpliocæne alleiringei- paa 

 Kolgujew angav ogsaa Knifowitscii bl. a. forekomsten af Cijprina 

 isUmdicd L., .W//a Iruncala L.. Yohh'a (PortUmdia) (irclicd Grav, 

 Mijlilns cdiilis L., saml de tre balanider: lunijcri Ase, ircndhts 

 Bri'c, fxtrcdtns Gosia \'crh. der Hnss Kaiserl. Min. Gescllscli . 

 Ser. II. B. 41, L. I, 19(i4, pag. 181). ()g .som forholdene er i 

 nutiden, saaledes har vi vistnok ogsaa ret til at shillc, al det var 



