Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 281 



niveauet, hvad ogsaa den faunistisk-stratigrafiske undersøkelse 

 paa forskjellige steder bekra^fler. Som ogsaa under beskrivelsen 

 af forholdene i Værdalen omtalt, at i denne dals lerterræn Mactra- 

 niveauet ikke trær lydelig i dagen, saaledes møter vi ogsaa i Trond- 

 hjems omegns lerfyldte terræn det samme merkelige træk; sandsj'n- 

 ligvis har ikke littoralzonen i et saadant terræ^i frembudt de for 

 en littoralfauna af xerophil type gunstige livsbetingelser. Derimot 

 støter vi syd for Gløshaugen, i det der ved utglidning og evor- 

 sion meget forstyrrede lerterræn, paa den 70 m. høie Nardo-ter- 

 rasse, der vistnok inden denne egn optrær som en smuk repre- 

 sentant for det karakteristiske Tapes-niveau, og ved jernbanelinjen 

 møter man i skjæringer af denne høide snit gjennem svævende 

 lag af sand og grus. Gløshaugens paa flere steder temmelig for 

 styrrede terrasse, der fremtrær som en utpneget sandterrasse i 

 høiden 35 m. o. h. (II, 71), maa næ^rmest opfattes som en grundt- 

 vandsterrasse, men knapt littoralterrasse, fra Trivia-niveauets tid. 



Nedenfor Gløshaugen, over mot Singsakerbakken, og likesaa 

 nær Ladehammeren, møter man nok en lavere terrasse, ca. 20 

 m. o. h., stigende kanske en meter eller to høiere op, og at man 

 hci'i nærmest har at se en korrelativ terrasse til Ostrea-niveauet, 

 turde ikke være nogen tilfældighet, men uttryk for et mere gene- 

 relt forhold. De lire, nu sidst gjennemgaaede terrassesystemer 

 finder man smukt represenlert ogsaa langs jernbanelinjen til 

 Selsbak og Heimdal, endskjont erosionen her har virket i den 

 grad, at de trinformede terrasseniveauer ikke træ^r saa distinkt 

 og skarpt frem som ellers; men selv her kommer Portlandia- 

 niveauets store lerterrasse smukt frem. I det svakt stigende 

 lerrasselandskap fra Lademoen og Leangen op til Heitgjerdet 

 kommer de forskjellige terrassetrin ofte vakkert frem. Om (Char- 

 lottenlund er igjen terrænet mere kuppert, men ved Ranheiui 

 kommer igjen terrasselandskapet mere til sin ret. 



Naar vi ser, hvilket vakkert, utpræget og rikt terrasselandskap 

 Trondhjems omgivelser byr paa, saa er det egnet til at vække 

 endel foiundring, hvor lite der igrundeii er vundet ut af dem ved 

 den systeuiatiske ularbeidelse af Jordbuudskart over Trondhjems 

 omegn. 1: 50000« med vedføiede beskrivelse ^Norges geologiske 

 undersøgelse, Nr. 32, pag. 113 — 1231 I delte terrasselandskap 

 har større og mindre utglidninger ret ofte fundet sled; vi behøver 

 kun at iia'vne forholdene ved jernbanekaien. Ved Rorosbanens 

 godsslation fandtes som resultat af endel boringer folgende lag 

 rickke: - - 



Øverst 4 — 5 m. paafyldl grns og sand 



Derundei- '.U> m. sand 



rndersl 5;'> m. li'rboldig sand. 



Delle er jo ut mol havel eller fjorden ikke nogen synderlig 



