Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 307 



I dette profils saavel stadiale trin som interstadiale perioder trær 

 tvedelingen eller dichotoniien tydelig frem, merkelig er det kun, 

 at ved selve Portlandia-niveauet er det hele smeltet sammen i en 

 enkelt lerafsætning, hvilket jeg der har søkt en forklaring til i 

 den fjerntliggende brækant. Inden de stadiale trin gjør der sig 

 gjeldende to utprægel fugtige afsnit med tilsvarende lerafsætnin- 

 ger, det samme fænomen, som vi ved Ilsviken finder representert 

 i de to erosionsterrasser eller klippeterrasser. Grønlie har fundet 

 et liknende træk med hensyn til »strand linjerne ved Tromsø«, 

 idet den marine grense representertes af en enkelt, tydelig linje, 

 men noget lavere fulgte et niveau, representert ved tre linjer; 

 dette kan ikke godt være noget andet end Portlandia-niveauets 

 linje. Thi noget lavere kommer nemlig »Mya-linjen« , der maa 

 svare til mit Littorina-niveaii, og denne linje adskilles fra »Tapes- 

 linjen« ved et par tydelige linjer, likesom »Tapes-linjen« efterfølges 

 af en enkelt (Naturen 1915, Nr. 9, september, pag. 280 — 283). 

 Gronlie har for Tromsø omegn paa en merkværdig maate været 

 min medhjelper til at utvide min oversigt over vort lands kvar 

 tære afsætninger og dannelser til ogsaa at gjelde denne nordlige 

 landsdel, og det er vistnok skeet helt ufrivillig, thi det kan ikke 

 spores, at han engang har søkt at fmde nogen overensstemmelse 

 med min fremstilling, idet hans synsmaater synes at være tem- 

 melig afvikende, idet han f. eks. endnu ved de enkelte linjer 

 taler om en stans i landplatens bevægelse«. 



Med betragtningen af de store lerterrassers utbredelse har vi 

 forsaavidt faat en ganske god oversigt over Portlandia-niveauets 

 store betydning for Trondhjemsfellets topografiske og stratigratiske 

 forhold i kvartær tid, eller med de fund, som har staal til vor 

 raadighet rettere sagt over forholdene i ra-tid og efterfølgende 

 tidsafsnit. De faunistiske forhold i disse lerterrasser er jo be- 

 skrevet i de to første dele af mine >Kvartærstudier i Trondhjems- 

 feltet*, hvorfor del her kun vilde fore til gjentagelser at behandle 

 samme. Vi skal ogsaa til sammenligning med Kristianiafellet 

 la os nøie med de i det foregaaende berørte forhold, da delte gir 

 os de store hovedtræk i korrelationen, og undersokelsen er endnu 

 ikke langl nok fiemskredel lil al kunne tra^kke korrelalionslin- 

 jerne op mere i detail. 



.leg skal derfra tilslut kun vedføie nogle korte bemerkninger 

 om forholdene i vort lands mere centrale del, der hvor vi praktisk 

 talt indtil for kort lid siden lile eller intet kjendte til de her om 

 bandlede fænomener. Va\ af de forskere, der her har seet mest 

 og seet paa Ibrboldene med et uhildet blik, er overUvrer Hoi.mi-. 

 paa Lillehammer, som saa at si har levet midi opjie i alt delle 

 ukjendle paa en meget heldig tid, da jernbaneanlæg og bygge 

 virksomhed kapjjedes om at blotte den indre bygning af de m;eg 



