Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSPELTET 315 



in. o. h. og 163,9 m. o. h. (I, 98), hvor det vistnok er sandsynlig, 

 at den mellemste har noget at gjøre med nærmest følgende 

 niveau, medens sidstanførte terrasse vistnok niaa belraktes som 

 Littorina-niveauets. Hit maa rimeligvis ogsaa føres Kvamsbakkens 

 terrasse, 137,3 m. o. h. (I, 99), som intermediær mot følgende 

 niveau. 



Olderøiens terrasse med sine to trin, 132 m. o. h. (I, 93) og 

 122 m.o. h. (I, 92), tilhører samme niveau, men er af forskjellig 

 bathymetrisk værdi. Den faunistiske ijestand turde kanske ansees 

 som et billede af dyrelivet paa noget dypere vand i afsætninger 

 tilhørende Littorina-niueauet i Trondhjemsfeltet: — 



Macoina calcaria Chemn. 



Mija truncata Lin. formå typica og rar. iiddevallensis 



Saxicava pholadis Lix. formå tijpica og var. arctica 



Boreochiton ruber Lowe 



Tecturea virginea Mull. 



Lepela caeca Mull. 



Puncturella noachina Lin. 



Trophon truncatns Strøm 



Trophon clalhratus Lin. 



Buccinum undatum Lin. var. caerulea 



Strongylocentrotus droebachiensis Mull. 

 Den store lerterrasse ved Xordsel i Nidelvens dalføre tilhører 

 vistnok ifølge sin dannelse Portlandia-nioeauets tid, men den i 

 samme optnt'dende erosionslerrasse, 162,6 m. o. h. (II, 89) eller 

 revideret 161,4 m.o.h., tilhører vistnok med likesaa stor sikker 

 het Liltorina-niveauets tid. Og det samme er vel tilfældet med 

 terrasser, 150, r, m.o.h. (II, 89) og 156 m.o.h., mellem Fjerheim- 

 fossen og Tanheimmoen. Terrasserne omkring Heimdal slation, 

 141,4 m. o. h. (II, 83), maa ogsaa henregnes til denne gruppe. 

 Og fra Tanheimmoen 161 — 163 m.o.h. (II, 87) i nord har man 

 videre op gjennem Klæbu mot syd en række store lerlerrasser, 

 der merkvordig nok er afplanerel temmelig nier i høide med 

 foreliggende niveau, hvilket maa væie et fænomen af sekundær 

 karakter, da disse lerlerrasser ellers stiger noget hoiere og fører 

 en >oW/a-fauna (Portlandia arctica), som ved Tulluan, med ler 

 rasse 163 m. o. h. og fossiler 1(>6 m. o. h. (II, 96\ Ved Uglen 

 har man lerlerrassen 105 — 132 m.o.h. med fossiler 127,8 m.o.h. 

 (II, 96). Og ved Osen har man terrasser i høiderne 14(> og 161 

 m. o. h. med fossiler 139 m. o. h. II, 97 >. \Mdere har man ter 

 rasse ved Hy 154,4—160 m. o. h , lidt lavere end Klæbu kirke 

 1(»6 m. o. h. (II, 97\ Terrasser inøler man ogsaa ved Husebv 

 bakken 141,2 m. o. h. (II, 97), Kidslu 161,j m. o. h. (II, 97), Moeu 

 147 154 m.o. h. (II. 98), Nygaard 157 m. o. h. (II. 98—99). Let 

 lingvolden Kil m.o.h. II. 99)og Selbusjø 145 — 157 m.o.h. (II, 99). 



