Nr. 6] KVAH lÆK STi;i)IKM I THONDHJEMSFELTET 317 



vi, at over den indre, cenliale del af vort omraade maa gradienten 

 være overinaade liten. Vi kan stille nogen faa af disse tal- 

 værdier i række: — 



Gaua 164,0 m. o. h. 



Kirkellaa 163, s — » — 



Krokset 163,9 — » — 



Nordsel 162,b — » — 



Klæbu 163 — 164 — » — 



Folla 164 — » — 



Sende 163 — » — 



Det sier sig selv, at der, hvor man kun har dypere vands 

 afsætninger med dypvandsformer, vil det ikke med nogen rime 

 lighet la sig gjøre at fastsætte et niveaus marine grense med 

 nogen større tilnærmet nøiaglighet ved hjelp af den optrædende 

 faunistiske bestand, da de balhymetriske grenser ingenlunde er saa 

 skarpe. Bestemmelse utført paa denne maate blir, om de ikke 

 henføres til samme klasse som bestemmelse af den marine grense 

 ved hjelp af de store lerterrasser, nærmest kun at betragte som 

 en lek med talstørrelser, uten nogen større geologisk interesse. 

 Hvorledes gradienten for Littoriud-mveaiiets vedkommende arter 

 sig i omraadets vestlige, perifere del, dertil er vore iagttagelser 

 endnu for faa, til med nogen større grad af sandsynlighet at 

 kunne bestemmes med nogen tilnærmet grad af nøiagtighet. 



Som allerede i det foregaaende paapekt, er Littorina-nivenuets 

 dypvandsafsætninger, ialfald for periodens første afsnit, ofte van 

 skelige at skille skarpt fra den forutgaaende periodes. 



Forholdene ved Stenkjær, eller kanske rettere Trana leglverk 

 har jeg tidligere beskrevet (II, 174 — 178), og der kan forsaavidl 

 henvises til denne beskrivelse. Imidlertid aflagde jeg igjen et 

 besøk paa dette sted sommeren 1912 og hadde da ved denne 

 aidedning '--;'' leilighed lil at supplere mine tidligere fossilindsaiu 

 linger og lil lueiinere al utrede forholdet mellem de lo viesenllig 

 forskjellige, faunistiske elementer, der kan graves frem af lerlagene 

 i leglverkels gruber. Den tidligere beskrevne foldning og krus- 

 ning af lagene kunde ogsaa nu iagttages forulen klumper af grus, 

 sand eller ler i giusmassen. Men man bor nieike sig, at den om 

 Ircnl 1") m. høie terrasse dog tiltrods for disse mange forstyrrelser 

 i den indre bygning er temmelig jevn, saa man vel tør gaa ut 

 Ira, at disse omveltninger har fundet sted før terrassen fik sin 

 nuva'rende utformning. Leret paa dette sted er idet hele temmelig 

 grovl og indeholder meget af sten og mange blokke. Den i rikelig 

 veksl lilstedevierende 'l'ussihn/o /(irfdia Li.N. antydei- lerels mergel 

 indhold. Det i terrassens kant aaj)iu' snil hadde en høide af 

 ca. 10 m. Den ul|)ra'get blaagraa afdeling af lerel viste sig slerkl 

 sandblandel 



