342 p^^ øYEN [1914 



samme IVemgangsmaale i sine konsekvenser har førl til at be- 

 trakte skjælbanken i Stenkjærmorænen som tilhørende »tapes- 

 tidens avleiringer« (L. c. pag. 55 flg.), medens den i virkeligheten 

 maa henregnes til Trivia-nweaiiet, som jeg allerede ved en tid- 

 ligere anledning (Det kgl. norske Vid. Selsk. Skr. 1908, Nr. 5, 

 pag. 33 flg.) har paavist. 



Maclra-nweaiu't, som ogsaa de kuldskjære løvtræers kontinen 

 tale indvandringstid i vort land, blir saaledes for Trondhjemsfeltets 

 vedkommende, om end tildels ved hjelp af induktion og analogi 

 slutninger, temmelig godt bestemt og afgrenset. Med hensyn til 

 vegetationsforholdene maatle man derfor ogsaa, da Lennart von 

 Post har optat til bruk betegnelserne boreal, atlantisk, siibboreal, 

 suhatlantisk ved sin behandling af de stratigrafiske forhold i 

 Dagsmosse, 93 m. o. h. (Sveriges geol. undersokn.. Ser. C, Nr. 

 248, 1913, pag. 10 — 16), være berettiget til at sammenstille den 

 førstnævnte af disse afdelinger med foreliggende niveau, og saa 

 videre, overensstemmende med vor egen bruk af disse beteg 

 nelser, afpasse de øvrige efter de tilsvarende niveauer. 



Nathorst fandt ved Rangilstorp nær Vadstena ca. 90 m.o.h. 

 i en kalktuf »glaciala former såsom Drijas octopetala och Betula 

 nana tillsammans med barr af /a//« ; den marine grense er her 

 ca. 160 m. o. h. (cfr. Ofvers. k. V.-A. Forh. 1886. Nr. 8, og Bih. 

 k. Vel.-Akad. Handl. B. 25, III, Nr. 10, pag. 42). Det kan være 

 af interesse her at gjenkalde i erindringen disse forhold til sam 

 menlikning med det centrale og ledende niveau, DryasAagei, i 

 en af vore egne og mest interessante kalktufforekomster (Chri 

 stiania Vid. -Selsk. Forh. 1892, Nr. 4, pag. 7). 



Sernandp:r offentliggjorde en afhandling, »Stipa pennata i 

 Våslergotland. En studie ofver den subboreala periodens infly 

 tande på den nordiska vegetationens utvecklingshistoria » (Svensk 

 Botanisk Tidsskrift, B. 2, 1908, pag. 49 ilg.). Sernander antar 

 her .S7//)rt-samfundet som relikt fra subboreal tid, men lar uaf- 

 gjort, om de xeroterme konstituenters første indvandring falder 

 i boreal eller subboreal lid (L. c. pag. 208). I Skultorptuffen 

 har man foruten suhatlantisk, subborealt og atlantisk skikt og- 

 saa representerl boreall lag (L. c. pag. 206) og subarktisk lag 

 med forekomst af Betula nana (L. c. pag. 206) og Sali.v reticnlata 

 (L. c. B. I, 1907, pag. 413). I sin Bålinge Mossars utvecklings 

 historia och vegetation« slutter ogsaa Eriksson sig til Sernanders 

 opfatning af torvmyrernes tre yngste afsnit (L. c. B. 6, 1912, 

 pag. 120). Holmroe gav en interessant meddelelse om »en 

 undersjøisk torvmyr ved Nordhassel paa Lister <, som paa en 

 smuk maate supplerer den iakttagelse, jeg ved en tidligere anled 

 ning gav en beskrivelse af fra Tjørve inden samme egn (^Chri 

 stiania Vid. -Selsk. Forh. 1905, Nr. 4, pag. 11), og de slutninger, 



