Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFKLTKT B65 



af ulpiægel varm karaklei-. Men samtidig har del ogsaa sin 

 store interesse al se, hvad Schulz som ovenfoi- anført har meddelt 

 om forholdene efter sidste knldeperiode, hvorved vi faar en naturlig 

 tilknytning til utviklingen i vort land efter Tdpes-niveaiiets lid. 



Fhuh & ScHHOTKK heliandlede ogsaa den postglaciale vegeta 

 tionshislorie (Die Moore der Schweiz, 1(')()4), og del er for os af 

 stor betydning for sammenstillingens skyld, at her Uznach-kullene 

 som intersladiale blir heniegnet til Achenschwankung (L. c. pag. 

 846 flg). Endvidere er del af interesse at erfare, >dass die Dryas 

 flora aus der Zeil des definitiven Riickzugs der Gletscher stammt», 

 og at »in den Tonen ein ganz allmahliches Ausklingen der Dryas- 

 flora und ein Ubergang zur Baum vegetation zu beobachten ist' 

 (L. c. pag. 353). Efter disse momenter for en sammenlikning 

 med vore forhold er følgende af ikke liten interesse, thi efter al 

 ha omtalt Blytts og Sernandeks arbeider sier Fruh & Schroter 

 ganske likelil: Bei unsern Mooren konnten wir nirgends einen 

 solchen Wechsel von Moosschichten und Stubbenschichten kon 

 statieren (Die Moore der Schweiz, 1904, pag. 381), men de til 

 føier videre efter at ha omtalt de vekslende indvandringsforhold 

 i Nordeuropas planteverden: in unserem kleinern und gleich 

 mjissigen Gebiet ist die postglaciale Hlinwanderung gleichmåssiger 

 vor sich gegangen (L. c. pag. 384). 



Sernander forsøkle ogsaa i sin tid at levere et »Bidrag till 

 den viist skandinaviska vegetationens historia i relation till nivå 

 foriindringarna« (Geol. Forn. P\)rh., Stockholm (li)02), B. 24, 

 pag. 125 flg. & 415 tig.), som i nærværende forl)indelse ogsaa har 

 en mere umiddelbar interesse for os, idet denne forsker her 

 nævner, at f. eks. granen synes at være temmelig gammel i vestre 

 .lemtland, og tillike opkaster det spørgsmaal: »vid hvilken tid- 

 punkl kom den ofver fjallj)assen in i Trøndalagen o.s.v.?<^ (L. 

 c. pag. 131). Sernanoer omhandlede ogsaa forholdene ved Vær- 

 dalsskredel og kom til del resultat med hensyn til det af Ham 

 BERG beskrevne profil, at »florans beskaffenhet talar således for, 

 al denna lera kommit pa sin plats vid en tidpunkt mellan den 

 [)()slglaciala klimairorballringen och nutiden — — — våxtlem- 

 ningar. Dessa ha Iroligen inknådats fran den vegetation, ofver 

 hvilken skredet gick fram — — fyndet talar salunda i nagon 



liten man for att skredet egt rum i atlantisk tid« (L. c. pag. 

 453 — 454). Sernander synes dog ikke ved denne anledning al 

 naa frem til nogen generel helhclsopfalning med hensyn til det 

 i overskriften stillede sj)ørgsmaal og dels besvarelse. Hi.KsrAn 

 behandlede Skoggrænsens og sneliniens storre hoide tidligere i 

 det sydlige Norge« (Norges geol. unders., aarbog li)0.>, No. 5) 

 og fandt for furugrensens vedkommende i del sydlige Norge en 

 sænkning mol nutiden |)aa :'.5i» K»<i m., med en tilsvarende 



