Nr. 6] KVARTÆR STUDIER 1 TRONDHJEMSFELTET 461 



neller ikke saa særdeles inegel. Ved sine undersøkeiser af Dale- 

 helleren og Valseshulen ved Kristiansund søkte ogsaa Nummedal 

 at fastsætte deres relative alder ved deres relative forhold til 

 stedets Tapes-y rense (Det kgl. norske Vid.-Selsk. Skr. 1910, Nr. 

 11, pag. 23 — 25). I en efterskrift til Nummeuals afhandling be- 

 stemte RvdH den første af de ovennævnte bopladse som skri 

 vende sig fra et yngre afsnit af den ældre stenalder eller fra 

 en overgangstid mellem denne og den yngre stenalder (L. c. 

 pag. 25 — 26', og bopladsen i Valseshulen kunde sikkert henføres 

 til yngre stenalder (L. c. pag. 2G). Imidlertid fandt Nummkual 

 selv ved aldersbestemmelsen af endel flintpladse en betragtelig 

 uoverensstemmelse mellem den, der erholdtes >paa geologisk 

 vei og paa arkæologisk vei'< (L. c. pag. 25). Det er derfor inter 

 essant at høre en arkæolog ganske uforbeholdent uttale sig om 

 liknende tilfælder, idet A. W. Bhocigek sier: og det er utvil 

 somt, at arkeologien her ganske må bygge pa geologiens under 

 søgelser (Christiania Vid.-Selsk. Skr. I, Mathm. naturvid Kl. 

 1906, Nr. 2, pag. 52). 



Ovenfor er anført Noudgaards og A. W. Bhoggers alders 

 bestemmelse af Stenkjæ^rdyngen i 190S, førend jeg offentliggjorde 

 mine bemerkninger om Stenaldersbojjladsen ved Stenkjær« (Det 

 kgl. norske Vid. Selsk. Skr. 1908, Nr. 5, pag. 35 — 42). Aaret 

 efter sier Nordgaard liketil: »da havets stand var 60 — 70 m. 

 høiere end nu, fik østersen i Trondhjemsfeltet rimeligvis leve i 

 fred for mennesker. Der er ialfald hittil ikke fundet noget, 

 som skulde tyde paa, at der dengang fandtes folk paa disse 

 kanter« (L. c. 1909, Nr. 9, pag. lOj. Og jeg hadde da netop 

 bestemt Tapes-niveauet inden dette omraade til 67,5 — 70 m. o. h. 

 (L. c. 1908, Nr. 5, pag. 31 . Og 192.'509 sier A. W. Bhoggeh, 

 »at Stenkjærdyngen ligger noget under den halve høide af tapes 

 nivået, ganske det samme som ved Holeheien, Vespestad og 

 Garnes< (Christiania Vid. Selsk. Skr. II, Hist. Filos. Kl. 1909. 

 Nr. 1, pag. 46\ Dette svarer til den sammenlikning jeg hadde 

 trukket aaret i forveien. Thi i min afhandling Nogle bemerk 

 ninger om Trondhjomsfcllels kvarlærhistorie (Det kgl. norske 

 Vid. Selsk. Skr. Trondhjem 190S, Nr. 5, pag. M)— 42) skrev jeg 

 nemlig: Her møder da forst det af Gustafson i 1898 gjorte fund 

 paa Holeheien (.læderen^ (Bergens museums aarbog 1899, No. I, pag. 

 15), som ulmerker sig ved forekomsten af arktiske redskabsformer. 

 .leg havde anledning til al besøge dette sled sommeren I9(M, 

 og del viste sig da, al denne boplads geologisk seel maalle hen 

 føres til det niveau, som jeg allerede ved en tidligere anledning 

 havde utskilt som yngre end 'iapes-nioeunets skaldyngetype (Chri 

 stiania Vid. Selsk Skr I, Mathm naturvid Kl. 1903. No 7, pag. 



