Nr. 6] KVAUTÆH STUDIKK 1 TKONDH.I EMSFELTKT 479 



grundlag, som ogsaa Tyxdall s fretnhæven af vanddampenes og 

 kulsyrens betydning i atmosfæren. De førstnævntes store betyd 

 ning i vandets kredsløp paa jordoverflaten og i atmosfæren er 

 da nøiere diskultert af Chamberlin i A (iroup of Hypotheses 

 bearing on Climatic Changes (.lourn. of Geology, 1X97, pag. 

 (i53 — 688). Og kulsyrens egenskaper og betydning er nærmere 

 utredet af Hogbom og Arrhenius, der fandt, al temperaturen 

 maatte synke med den aftagende kulsyremiengde i atmosfæren 

 (cfr. Petermann: Geogr. Mitt., B. 44, pag. 142— 148 , og Arrhe 

 Nius fandt, at if the quantity of carbonic acid increases in 

 geometric progression, the augmentation of the lem|)erature will 

 increase nearly in arithmetic progression Philos. Mag. and 

 .lourn. of Science, Vol. 41, 1896, pag. 267). Kulsyre og vand- 

 damp i atmosfæren absorberer og holder lilbake varmestraaler. 

 V'okser disse gasmængder, skulde altsaa middeltemperaturen bli 

 høiere; aftar de, skulde altsaa uiiddellempcraturen synke. Man 

 har paa dette grundlag beregnet, at hvis kulsyremængden i atmo- 

 sfæren steg til det dobbelte eller tredobbelte af nuli(lens (,2 å 3 X 

 recent, vilde middeltemperaturen stige 8 — 9"(^., eller med andre 

 ord, paa vore bredder vilde vi komme under antagne, midlere 

 tertiære forhold. Paa den anden side vilde en aftagen af kul- 

 syremængden til 55 — 62 ^/o af den nuværende bringe middellem 

 |)eraluren til al synke 4 — ^5" C, hvilkel mange har antal til 

 slrækkelig til al forklare aarsaken til den pleislocæne istid. 

 Særlig ved behandlingen af den rolle, som almoslærens vand 

 (lampe s|)iiler med hensyn lil nedisningsfaMiomenel, er vi saa 

 naadd lil al kunne sætte nutidsforholdene i direkte forbindelse 

 dermed. Og kanske faa steder merker man saa tydelig, som 

 netop paa delle omraade, at Waltfiem vistnok har IrufTel det 

 riglige, naar han sier; Hente kann ein l'\)rscher auf vielen 

 (lebieten der (ieologie wichlige Probleme ohne jede mineralo 

 gische Kenntnisse unlersuchen, aber ohne zoologische Kenntnis 

 der ausgeslorl)enen Tierwelt weder die liildungzeil eines vulkan 

 ischen (lesleins noch die eines Mineralgangs bcurleilen Samm- 

 lung Naturwisscnschafllich PadagogiscluM- Abliandlungen, Leip 

 /.ig'l9l5, B. III, H. 5, pag. 2. 



Allerede i det foregaaende er jo temmelig iiuigaaende hoved 

 Iriekkene i de forskjellige kontinenters nedisningsforhold behand 

 let, medens delte kun ganske summarisk kiuide gjøres for Alaskas 

 Nedkommende, danske nylig har imidlertid Gaim's paa grundlag 

 af undersokelsei- sommeren 191 I ollcnlliggjorl et par afhandlin 

 ger, der aapner nye ulsikler og nye Ibrxentninger om inleres 

 sanle forhold ogsaa inden (h'tte i saa henseende hittil forholdsvis 

 ensformige omraade. Den første af de nævnte afhandlinger: An 

 llslimale of Ihe Age of Ihe i.asl Greal (llaciation in Alaska 



