486 p. A. øYEN [1914 



1(» km. j)aa hver; der skulde ulføres en griifning for hvarje 

 km.«, og derved skulde man saa faa istand »hvarfvens idenlifi- 

 ering och kombination . Og arbeidet blev utført fra Nynås^ 

 Orrskog«, thi den 5. juni skedde starten, och den 9. indsandes 

 materialet lill hogkvarteret a Slockholms Hogskola (Populår 

 naturvetenskaplig revu, 1911, H. I, pag. 18), og der fandtes for 

 denne strækning en total afsmaltningstid af omkr. 800 år« (L. 

 c. pag. 18). »Foljande år (1906) undersoktes« från norra Skåne 

 till den forna isdelaren i .låmtland, en stråcka på c:a 800 km.«, 

 og der fandtes her en recessionstid af c:a oOOO (4850) år, af 

 hvilka 8000 år for afsmåltningen s. om Stockholms observatorium, 

 hvars ekvicess motsvarar år zb O i l)i: Geer's tideråkning« (L. 

 c. pag. 18). Og for os har det en særlig interesse, at »de stora 



mellansvenska åndniorånlinjerna beteckna afbrott i af 



småltningen tillsammanlagdt omkr. 200 år« (L. c. pag. 19). 



Dk Gkek foreslog den sen kvart ære tid inddelt i to afde 

 linger: en senglacial fra sidste nedisnings maksimum til 

 isdækkets bipartition, og en postglacial fra nævnte bipartition 

 til nutiden (Geol. Forn.'porh. Stockholm, B. 83, 1911, pag. 466). 

 For denne sidste tidsafdeling antok De Geer en længde af 

 about 7000 years« (A Geochronology of the last 12000 years, 

 1910, pag. 252). Denne verdi blev saa nærmere fastsat, idet 

 LiDÉN 19|11 holdt et foredrag i Geologiska Foreningen i Stock 

 holm, ved hvilken anledning han meget nøiagtig fastsatte gren 

 sen mellem den glaciale og postglaciale tid i Angermanland. 

 For at bruke hans egne ord: tidpunkten ^- O, då det sista 

 hvarfvet af glacial lera var fårdigbildadt, belecknar i kronologien 

 grånsen mellan glacial och postglacial tid i Angermanland. Det 

 glaciala^ skedet råcknas harifrån i — ar och det postglaciala i 

 + år. Ar 6560 i denna geologiska tideiåkning motsvarar år 1900 

 i den historiska (Geol. Forn. Forh. Stockholm, B. oo (1911), 

 pag. 280). 



Det lyder i virkeligheten noksaa merkelig, naar Lennart 

 VON Post uttaler: Populårl sedt, brcit del klara dagsljusel 

 fram, da professor Geraru De (iEER vid invigningen af Stock- 

 holms Hogskolas nybyggnad den 6. december 1909 kunde anslå 

 aldern af åskullen, som utgor dess grund, till myckel nåra 9,000 

 ar (Populår naturvetenskaplig revu, 1911, H. I, pag. 11). Men 

 det har dog sin interesse at erindre det ogsaa i denne forbin 

 delse, idet man derved faar et tidsmaal for isrecessionen fra 

 Stockholm til ovennævnte biparlitionspunkl. Men af ikke mindre 

 interesse netop i denne forbindelse er al minde om de af Holst i 

 »Postglaciala tidsbeståmningar erholdte verdier for Maglemosse 

 fundet, nemlig 9900 aar ifølge svenske beregninger og 5900 aar ifølge 

 danske (cfr. Geol. Forn. l^'orli. Stockholm, B. :):), 1911, pag. 544), 



