3. Termiterna och deras biologi. 



Af 

 YNGVE SJÖSTEDT. 



I så väl gamla som nya världens varmare trakter anträffas 

 allmänt en grupp, i större eller mindre kolonier leiVande in- 

 sekter, kända under namnet termiter eller hvita myror. 

 Grenom sitt egendomliga samhällslif, genom sina många, i hög 

 grad diiFerentierade, för olika förrättningar afpassade slag af 

 individ, hvilka vi i det följande närmare skola lära känna, 

 genom sitt ofta i ögonen fallande uppträdande i naturen, där 

 ej blott deras lätt igenkänliga, af jord eller hård trämassa 

 uppförda bostäder, hvilka ofta nå en storlek och äro af en 

 styrka, som måste väcka förvåning, då man finner, huru små 

 de byggmästare äro, som uppfört dessa kolosser, och slutligen, 

 och ingalunda minst, till följd af den ofta betydande skada 

 de genom sina angrepp på människors bostäder, husgeråd m. 

 m. kunna förorsaka, hafva dessa insekter ända från äldsta 

 historiska tiden ådragit sig uppmärksamhet. Vända vi oss 

 till nyare tidens litteratur, hafva väl icke många af de re- 

 sande, som skildrat sina färder i tropiska eller subtropiska 

 trakter underlåtit att — om än mycket ytligt — nämna ter- 

 miterna, hvilkas bon, isynnerhet på öppen terräng, stundom 

 kunna förläna ett karakteristiskt utseede åt hela landskapet. 



Ehuru termiterna sålunda till sitt allmänna uppträdande 

 voro kända sedan långt tillbaka, är det först i senare hälften 

 af 1700-talet, som studiet af dem blef mer ingående, och 

 många af de viktigaste observationerna rörande deras biologi 

 och termitkoloniernas sammansättning tillhöra den närmast 



