SJÖSTEDT, TERMITERNA OCH DERAS BIOLOGI. 101 



bestående hölje, som från det inre afstänger det af termi- 

 terna skydda ljuset. 



Från termiternas bostäder, vare sig dessa äro särskildt 

 uppförda eller endast bestå af gångar, under bark eller i trä, 

 leda alltid täckta gångar uti hvilka de ljusskygga djuren 

 röra sig ut åt alla riktningar. Tydligast iakttages detta, då 

 boet sitter på en stam, som då omspinnes af dessa tunnlar, 

 hvilka framför allt ställa det i förbindelse med jorden, men 

 äfveu sträcka sig uppåt trädets krona. 



Huru skola vi nu uppfatta den konstfärdighet, vi fuunit 

 hos dessa insekter, hvilken synes vara yttring af ett högt 

 själslif? Är den uttryck för en medveten själsverksamhet, 

 eller fullgöra insekterna dessa funktioner rent mekaniskt, 

 utan att själfva förstå eller kunna bedöma, hvad de före- 

 taga sig? 



Ehuru senare undersökningar angående insekternas själs- 

 lif med rätta borttagit mycket af den nimbus, som förr om- 

 gaf dem, i det att deras själslif ingående jämfördes med 

 människans och gjorde insekterna till miniatyrmänniskor, 

 som målsmedvetet och beräknadt utförde alla de mest kom- 

 plicerade handlingar, kunna vi å andra sidan icke frånkänna 

 dem all själfständig omdömesförmåga, då de ej sällan logiskt 

 anpassa sig efter för handen varande omständigheter. 



Det synes därför vara en föga berättigad tolkning att, 

 såsom nyligen Bethe, uppfatta insekternas alla handlingar 

 såsom omedvetna och dem själfva såsom blotta reflexmaskiner, 

 om de också icke vid alla tillfällen, då vi finna förhållanden 

 enkla och påtagliga, veta att betjäna sig af dem för att nå 

 sitt mål. 



