120 VETENSKAPS- AKADEMIENS ÅRSBOK. 



ländsk resa. Den ena hälften af denna tid tillbragte han i 

 Paris och deltog därvid i arbetena å den utmärkte fysikern 

 Regnaults laboratorium »med den framgång och det nit, att 

 han därför af Regnault i företalet till den stora afhand- 

 ling, h vilken finnes intagen i XXVI tornen af Pariseraka- 

 demiens Memoirer, fick ett offentligt erkännande». Senare de- 

 len af sin utländska vistelse tillbragte Rubenson i Italien 

 och anställde då, hufvudsakligen i Rom på Monte Pincio, men 

 äfven i Segni bland Volskerbergen, medelst en under hans 

 eget inseende i Paris konstruerad polarimeter, en omfattande 

 observationsserie å det atmosfäriska ljusets polarisation, hvil- 

 ket arbete redan år 1859 i Upsala blifvit af honom på- 

 börjadt. Frukterna af dessa vetenskapliga undersökningar 

 finnas intagna i hans omfångsrika »Mémoire sur la polarisa- 

 tion de la lumiére atmosphérique», ett arbete, som »i alla 

 tider skall finna erkännande och tillförsäkra honom ett äradt 

 minne i meteorologiens historia» (Pernter). 



Sedan han återkommit till Sverige och afslutat redaktio- 

 nen af ofvan anförda stora arbete, infördes han på den mete- 

 orologiska banan, hvartill han ock helt säkert särskildt känt 

 sig dragen efter den långvariga observationsverksamheten 

 jämte beröringen med meteorologiska institutioner och fack- 

 män i utlandet. Närmaste anledningen därtill synes hafva 

 varit en öfverenskommelse med Vetenskaps-akademiens fysiker, 

 prof. Edlund, att, med understöd af Vetenskaps-akademien, i 

 UjDsala anordna timobservationer af de meteorologiska elemen- 

 ten, särskildt temperaturen, för att därigenom kunna be- 

 räkna sanna medelvärden af ett fåtal dagliga observationer, 

 sädana som de, hvilka utföras på statens andra klassens sta- 

 tioner. Då under de förberedande arbetena härmed saken 

 visade sig komma att blifva mera kostsam än som beräknats, 

 gjorde RuBENSONS högt afhällne gynnare och vän astronomie 

 professorn i Upsala GtUSTAF Svanberg, som redan länge in- 

 tresserat sig för meteorologiska observationer och med Ed- 

 lund långt förut äfven f()rhandlat om denna sak, på hösten 

 1864 ett högst väsentligt inlägg i planens realiserande, i det 

 han föreslog, att Observatorium, åtminstone i allt hufvud- 

 sakligt, skulle åtaga sig de utgifter, som i och för timobser- 

 vationerna samt öfriga meteorologiska observationer, utförda 

 efter en mera utvidgad plan och delvis med själfregistrerande 

 apparater, torde blifva af nöden. »Observatoriet skulle räkna 



