BIOGRAFIER. — R. RUBENSON, 123 



rier vid själfva utställningen; och under året 1878 ledamot i 

 en kungl. kommitté för ordnandet af den nautisk-meteorolo- 

 giska verksamheten inom landet. 



Men till sina vetenskapliga forskningar återvände han 

 dock, när helst han kunde. Och under nu nämnda är såo-o 

 en rad af afhandlingar och arbeten af hans hand dagen, huf- 

 vadsakligen öfver Sveriges klimat, såsom: Om uppkomsten af 

 ett barometriskt depressionscentrum i det inre af Sverige den 11 

 maj 1873 (1873), Nederbördsmängden i Sverige (1874), Mänads- 

 och årsmedia af temperaturen (1876), Om storleken af tempe- 

 raturens dagliga variation i Sverige (1876). Ett arbete, som 

 kostat RuBENSON icke ringa möda, öfver lufttrycket i Sverige, 

 blef till följd af materialets bristfällighet icke fullbordadt; 

 hans förarl^eten hafva dock af en annan författare tillgodo- 

 gjorts. Ett par stora arbeten förbereddes äfven under dessa 

 år, men blefvo först något senare publicerade, nämligen Hand- 

 1)ok i nautisk meteorologi (1880); samt hans storartade arbete 

 xCatalogue des aurores boréales observées en Suéde etc.» Idére 

 part. (1879), d:o 2:me part. (1882). 



Under åren 1878 — 1887 var Rubenson t. f. lärare i fysik 

 vid Stockholms Högskola. De föreläsningar Rubenson där 

 höll utmärktes af stor grundlighet, lärdom och ett angenämt 

 framställningssätt samt berörde en mångfald ämnen, såsom 

 optik, jordmagnetism, termometri, Edlunds teori för elektrici- 

 teten, kapillaritet, akustik, teoretisk meteorologi, mekanisk 

 värmeteori. I sammanhang härmed författade han uppsatsen: 

 Om ljusets gäng genom isotropiska ämnen (1884). 



Sedan Rubenson slutat sin verksamhet vid Stockholms 

 Högskola, uppsatte han, därtill föranledd af ekonomiskt trång- 

 mål, en »Tabell- och räknebyrå». Det gagn Rubenson i egen- 

 skap af denna byrås föreståndare var i tillfälle att utöfva ge- 

 nom sitt sakkunniga biträde såväl åt enskilda jjersoner, veten- 

 skapsmän och riksdagsmän som åt kommittéer, försäkrings- 

 bolag, pensionsinrättningar och ämbetsverk, var helt visst 

 icke ringa. Såsom ett litterärt alster från denna tid kan 

 antecknas hans uppsats: Om formeln för beräkning af kapi- 

 talvärdet vid ensidig öfverlefvelsekapitalförsäkring (1891). 



Den pekuniära vinsten af dessa arbeten äfvensom af ett 

 och annat i sammanhang härmed stående företag, som han 

 lockades att inlåta sig på, torde dock i det hela varit föga 

 betydlig. Den vetenskapliga produktionen aftog emellertid 



