BIOGRAFIER — PETER ARTEDI. 



Peter Artedi. 



För mången af nutidens svenskar torde detta namn ha en 

 ganska okänd klang, och likväl är det fa, som ristats så djupt 

 i den svenska vetenskapens häfdaböcker, eller som stråla med 

 så klar glans från naturforskningens tidigare skeden, då grun- 

 den lades och bana bröts för nya vetenskaper. Då nu denne 

 märklige mans 200-årsminne skall firas, torde det därför vara 

 skäl att tälja hans korta lefnads saga och äfven erinra något 

 om hans betydelse för den biologiska forskningens utveckling. 



Peter Artedi synes härstammat från en gammal vester- 

 bottnisk släkt. Den förste, som antog släktnamnet och sålunda 

 på sätt och vis kan sägas vara stamfader för den ännu kvar- 

 lef vande släkten, var bondson från Hiske by i Umeå lands- 

 församling. Han var född på 1630-talet och skref sig Petrus 

 Martini Archt^dius. Efter studier vid Abo universitet, där 

 han inskrefs som student 1656, förordnades denne af Hernösands 

 konsistorium den 3 april 1663 till kollega vid Piteå skola och 

 fick bref att genast förfoga sig dit. Samma år den 13 Sep- 

 tember ordinerades han till präst. Ar 1666 fick han kommi- 

 nistraturen i sin fädernebygd, Umeå landsförsamling och år 

 1690 blef han kyrkoherde i Xordmaling. P. M. Arct.edius 

 var förmäld med Anna Grubb och i detta äktenskap föddes 

 två söner, Olaus och Mårten samt tre döttrar. Den först- 

 nämnde, hvars födelseår antagligen var 1670, studerade 

 liksom fadern vid Abo universitet, där han inskrefs 1692. 

 Fyra år senare blef han prästvigd i Hernösand och fick kom- 

 ministraturen i Anundsjö 1701. Samma år den 10 okt. afled 

 hans första hustru Dorothea Djupedia, hvarefter han äktade 

 Helena Sidenia dotter till liofpredikanten phil. mag. Petrus 

 SiDENius i Stockholm. Detta äktenskap välsignades med fem 

 barn, och bland dem var sonen Peter den näst äldste. Han 



