BIOGRAFIER. — PETER ARTEDI, 23 



som hos Arct^dius omfattar Ribes, Berberis, Bhamnus är na- 

 turligtvis heterogen, men han har dock till annan plats ställt 

 undan Bubus, som jämte de förra och åtskilliga andra hos 

 Tournefort pressats in i samma "sectio". Så godt som alla 

 kryptogamer förenas hos Tournefort i en klass med två sek- 

 tioner, af hvilka den ena dessutom omfattar ej blott alger utan 

 äfven koraller, bryozoer, spongier m. fl. lägre liafsdjur. Men 

 Arct^dius bildar för kryptogamerna två klasser med tillsam- 

 mans sex ordningar (se bilagan "Balck" 7 med 4 och "Balck" 

 8 med 2 "delningar"), nämligen 1) alger, 2) lafvar och mossor, 

 3) beständiga trädsvampar (fnöske), som syntes honom alltför 

 olika mot 4) de förgängliga jordsvamparne, 5) typiska orm- 

 bunkar och slutligen 6) " OsnuDida" och björnmossa. Fräken 

 och nässlor äro enligt Arct^dius vidt skilda i olika klasser, 

 men Tournefort sammanförde ej blott dem utan äfven hampa, 

 humle, spenat, Merciirialis etc. i samma "sectio". Pijrola och 

 näckrosor äro enl. Arct.edius så olika, att de föras till olika 

 klasser, men Tournefort sammanträngde dem tillsammans med 

 Hijpericum etc. i en och samma "sectio". På liknande sätt 

 träffas hos den sistnämnde Geruniiim, Caltha, Spircea m. m. i 

 €n "sectio", men Arct^dius för samma material till lika många 

 "delningar", o. s. v. Om nu också många af Arct^dii sam- 

 manställningar förefalla en nutida botanist högst besynnerliga, 

 så må man besinna, att en person med så aktadt namn i bota- 

 nikens historia som Tournefort strax förut har gjort än märk- 

 värdigare saker, och med detta för ögonen bör ArcTjEdius 

 bedömas. Hvad som ofvan i största korthet anförts, torde väl 

 ock vara nog för att ådagalägga, att Arct^dius i sina först- 

 lingsstudier på botanikens område tänkt själfständiga tankar 

 och visat omisskännliga anlag såsom systematiker. Hans ar- 

 bete har emellertid naturligt nog ej haft något inflytande på 

 den botaniska forskningens utveckling, emedan ju ej något af 

 honom publicerats på detta fält mer än det lilla förslaget i 

 första upplagan af Linn^i "Systema Naturse" om umbellaternas 

 indelning efter svepebladens förekomst och uppträdande. 



Helt annorlunda gestaltar sig saken, då vi vända oss till 

 zoologien. Där har Artedi utfört ett grundläggande arbete, 

 som i många afseenden kan jämföras med det, som Linné ut- 

 förde på det botaniska området. Hans "Ichthyologia" består 

 af fem delar, för hvilkas innehåll här må i korthet redogöras. 

 Den första af dessa benämnes "Bibliotheca Ichthyologica" och 



