BIOGEAFIER. — PETEE ARTEDI. J.( 



sammanställda, det betraktar han nästan såsom det väsentli- 

 gaste och hela ichth3^ologiens förnämsta mål ( " proecipuus finis 

 totiiis IchthyologicTB". 



Han öfvergår därför härnäst till att lemna sitt bidrag till 

 utredningen af denna fråga, hvilket väl behöfdes, då släktbe- 

 greppet om också ej alldeles okändt inom zoologien vid denna 

 tid, dock var fullständigt oklart och förvirradt. Artedi fast- 

 ställer nu först med en definition livad som bör förstås härmed 

 och säger: "naturligt släkte är inom naturalhistorien en viss 

 öfverensstämmelse mellan vissa arter, som med afseende på 

 delarnes form, läge, antal eller proportion så likna hvarandra, 

 att de åtminstone till någon del afvika från alla arter af andra 

 släkten" \ Efter denna allmängiltiga definition följer en dylik 

 särskildt för ichthyologien : "släkte inom ichthj^ologien är en 

 viss öfverensstämmelse mellan vissa arter, eller likhet mellan 

 fiskar af vissa skilda arter, som sinsemellan öfverensstämma 

 alltid med afseende på de yttre kroppsdelarnes läge, i de flesta 

 fall med hänsyn till deras antal och ofta till form och propor- 

 tion" ". Släktena igenkännas på vissa karaktärer, som äro af 

 den beskaffenheten, att genom dem " de särskilda fiskarne, som 

 höra till olika släkten, kunna särskiljas och föras livar och en 

 till sitt släkte". Det påpekas därefter liksom äf ven flerstädes 

 i det följande, att de här uttalade allmänna satserna ej blott 

 ega giltighet på det ichthyologiska området utan kunna till- 

 lämpas på hela naturalhistorien. Detta uttalande utsträcker 

 alltså Artedi's reformatoriska verksamhet till hela den zoolo- 

 giska systematiken. Han säger nämligen på tal om genus- 

 karaktärer, att naturliga sådana utgöra "prinium et pnpci- 

 puum Fundamentum non solum Ichthyologiae sed totius reliquae 

 Historije naturalis". Men man måste noga tillse, att karak- 

 tärerna, som skola användas för släktbegränsningen äro rätt 

 valda, ty i annat fall hvilar det hela på lösan sand. Det all- 

 männa utseendet allena kan ej användas härvidlag, ty t. ex. 

 en sutare och en insjööring äro hvarandra rätt lika till den 



^ "Genus in Historia natuvali est Analogia quredam Specierum certarum, 

 quse in Figura, Situ, Numero vel Proportione Partium ita conveniunt, ut ab om- 

 nibus aliorum generiim speciebus in aliqua minimum parte ditterant." 



'^ "Genus Ichthyologiae est convenientia qutedam certarum specierum, seu 

 similitudo quorundam Piscium ad speciem diversorum, qui in situ Partium ex- 

 ternarum semper, numero jylenimque, Figura et Proportione sa^pe conveniunt." 



En viss öfverensstämmelse finnes mellan denna detinition och § 167 i 

 Linné's "Fundamenta Botanica" hvarför och LixxÉ vid utgifvandet af Artedi's 

 verk infogat en hänvisning till ofvanuämnda §. Härom mera längre fram. 



