BIOGKAFIER. — PETER ARTEDI. 31 



inom samma släkte. De måste därför beteckna sådana äkta 

 specieskaraktärer, som anförts. 



När Artedi hade på ett så utmärkt sätt ordnat frågan 

 om släktnamnen och gifvit så klara och skarpa regler för deras 

 användning, stod han så nära lösningen af nomenklaturproble- 

 met som möjligt. Man tycker, att det borde blott ha varit ett 

 steg till i samma riktning för att komma till lagen om bino- 

 menklaturen. Men vid behandligen af artnamnen aflägsnade 

 han sig åter därifrån. Orsaken härtill låg i de stora ford- 

 ringar, som han ställde på artnamnet. Släktnamnen, "nomina 

 generica", blefvo genom honom verkliga namn, men med af- 

 seende på "nomina specifica" sammanblandade han begreppen 

 namn och diagnos. Då han af "nomina specifica" kräfde, att 

 de skulle uttrycka skillnaden mellan de olika arterna, var det 

 ej längre möjligt att fasthälla artnamnets enhet och än omöj- 

 ligare blef det undan för undan ju flera former, som blefvo 

 kända och vetenskapligt behandlade. Det blef alltså Linné 

 förbehållet att 20 år senare framlägga den slutliga lösningen 

 af frågan om namngifningen af naturhistoriska föremål i och 

 med binomenklaturens promulgerande. Den grund, som lagts 

 af Artedi, bör därför ej glömmas. 



På flera ställen i Artedi's "Philosophia" träff'as hänvis- 

 ningar till LiNNÉ's "Fundamenta Botanica". Dessa äro na- 

 turligtvis infogade af Linné vid utgifvandet, ty Artedi var 

 redan död, då Linné's ofvan anförda arbete kom ut, och han 

 kunde alltså ej ha infört några hänvisningar till det i sitt ma- 

 nuskript. Men det är ej nog med dessa hänvisningar till 

 "Fundamenta Botanica" i Artedi's "Philosophia Ichthyologica" , 

 utan det är på åtskilliga ställen en påtaglig öfverensstämmelse 

 mellan de båda arbetenas nomenklaturregler hvar på sitt om- 

 råde. Då nu Linné utgifvit båda, skulle det kunna ligga nära 

 till hands att förmoda, att han bragt reglerna i Artedi's ar- 

 bete i sekundär öfverensstämmelse med sina egna i "Funda- 

 menta Botanica". Emellertid vederlägges en sådan förmodan 

 alldeles af både Linné's och Artedi's egna ord, hvilka må an- 

 föras, då det ju är af största vikt att klargöra, hvem äran 

 tillkommer att ha författat detta värdefulla verk, som ofvan 

 refererats. När Linné besökte Artedi i Amsterdam kort före 

 hans död, berättar han, att den sistnämde visade och föreläste 



för honom "suam Philosophiam Ichthyologise" "totam 



ultima manu descriptam". Häraf framgår, att ifrågavarande 



