32 VETENSKAPS-AKADEMIENS ÅliSBOK. lltOÖ. 



manuskript var redan då färdigskrifvet, och få dagar ^ därefter 

 drunknade Artedi. Linné nämner vidare, att han ibland 

 Artedi's manuskript fann: "Philosophiam — — absohitam", 

 och härmed torde saken vara klar och Artedi' s odelade för- 

 fattarskap obestridligt. Men än tydligare ådagalägges detta 

 genom Artedi's egna ord i det företal, som han skrifvit i 

 London, innan han alltså träffat Linné i Leyden. I detta re- 

 dogör nämligen Artedi i korthet för sitt arbetes innehåll och 

 säger då bland annat följande. — — — "Jag märkte då, att 

 ingen ichthyolog hittills uppställt tydliga släkten och karak- 

 tärer för de samma samt arter" ; och han fortsätter med att 

 omtala, huru han med mycket arbete undersökt fiskarne till 

 alla delar för att utfinna på livad sätt släktkaraktärerna och 

 själfva släktena danats "och det kan "Candidus Lector" se 

 "in Philosophia". "Jag såg vidare", säger han, "att de flesta 

 släktnamn ej voro latinska utan barbariska och rensade ("ex- 

 purgavi") ichthyologien från dessa exotiska ord". På samma 

 gång namnes, att han borttagit de släktnamn på fiskar, som 

 äfven användes i andra djurgrupper, för att därmed äfven ut- 

 rota förvirringen, att han förklarat skillnaden mellan verkliga 

 arter och blotta variationer samt därvid äfven uppgifvit, hvilka 

 artnamn, som äro falska och hvilka äkta o. s. v. Med ett ord 

 han redogör i korthet, men fullständigt för hvarje del af inne- 

 hållet i sin "Philosophia Ichthyologica" och vindicerar därmed 

 sin fullständiga författarrätt till den. A andra sidan är det 

 naturligtvis klart, att Linné ej hämtat någon af de theser han 

 framställer i "Fundamenta Botanica" från Artedi's manuskript, 

 ty han hade sitt nämnda arbete redan tryckfärdigt, när Artedi 

 föreläste sin "Philosophia" och troligen redan tryckt, när 

 Clifford hunnit utlösa de ARTEDi'ska manuskripten. Huru 

 skall väl då öfverensstämmelsen mellan de båda forskarnes 

 grundregler kunna förklaras? Utan tvifvel berodde den helt 

 och hållet på den likhet i uppfattningen, som rådde hos de 

 båda auktorerna och som tog sitt uttryck, då de skredo till 

 behandling af hvar och en sin vetenskap. Men denna likhet 

 återigen torde antagligen ha sitt ursprung i gemensamma stu- 

 dier, i inbördes öfverläggningar, diskussioner och dispyter, med 

 andra ord, vara en frukt af ett godt och fullt samarbete under 

 många år. De hade sålunda säkerligen båda bildat och ut- 

 tänkt ett i det stora hela gemensamt system för behandlingen 



^ "Paucis ab liiiic diebus" — — — . 



