BIOGRAFIER. — PETER ARTEDI. 33 



af den vetenskap, som låg hvar och en närmast. Hvad den 

 ene eller den andre bidragit till denna tankebyggnad kan nu 

 ej afgöras. Kanske visste de båda unga naturforskarne det 

 knappast själfva. Det låter sig alltså blott anas med hänsyn 

 till deras olika andliga läggning, som ofvan skildrats. I mänga 

 fall träder dock en olikhet i uppfattningen i dagen. Den mest 

 påfallande är kanske den, som gör sig gällande med afseende 

 på klassernas och ordningarnes sammanställande. Artedi vill 

 ej godkänna något annat än naturliga klasser, ordningar 

 o. s. v. och detta framhåller han upprepade gånger. Till och 

 med i företalet framträder detta, då han säger, — — "fram- 

 förallt har jag förmanat, att ordningarne böra vara naturliga'- ' 



— — — "men sådana ordningar böra ej tålas, genom hvilka 

 närbesläktade fiskar skiljas och de ej befryndade förenas" 



— — — . Han intager alltså i det afseendet enligt vår nu- 

 tida uppfattning en högre ställning än Lixné, som visserligen 

 medgifver, att "ceteris paribus" de naturliga ordningarne äro 

 bättre än de artificiella, men å andra sidan resigneradt säger, 

 att klasserna äro beioende af släktenas öfverensstämmelse i 

 vissa afseenden "secundum principia Xatura? et Artis", och på 

 ett annat ställe uppgifver, att "classis ac ordo" äro "Artis et 

 Naturse" verk. Båda forskarne hade dock klart för sig, att 

 ett system var ett oeftergifligt kraf en "filum ariadneum" 



— — ''sine quo chaos" och de ha båda den ovanskliga äran, 

 att hvar inom sin vetenskap ha spunnit denna tråd"'. 



De tre återstående ännu ej refererade afdelningarne af 

 Artedi's "Ichthyologia" utgöra, säger Linné i företalet, prak- 

 tiken, det föregående teorien. Den första af dem kallas 

 "Genera Piscium" och lemnar en framställning af fiskarnes 

 system, sådant det uppfattades af Artedi. Fiskarnes klass in- 

 delades af honom i 5 ordningar, af hvilka dock en " Plagiun" 

 "med horisontell stjärtfena" omfattade hvalarne. Artedi hade 

 nämligen lika litet som sina föregångare kunnat besluta sig för 

 att afföra dessa från fiskarne, ehuru han vid flera tillfällen 

 påpekar deras öfverensstämmelse med däggdjuren i många af- 

 seenden. Först genom Linné's åtgörande 20 år senare, i ti- 

 onde upplagan af "Systema Naturse", bortfördes hvalarne för 

 alltid från fiskarne. De återstående 4 ordningarne enligt 



^ — "imprimis moinii ejusmodi Ordines debeie esse A^atiirales" . 



^ Om Aktedi's "Philoaophia Ichthyologica" säger Gtnthek i sin "Intro- 

 duction to the Stiidy of Fishes" (p. 10): "in fact he establishes the method and 

 principles which subsequently liave guided every systematic ichthyologist". 



