BIOGRAFIER. — PETER ARTEDI, 35 



af ett ofantligt stort arbete, som Linné säger, men då den ej 

 var fullt utskrifven vållade den äfven honom möda vid den 

 slutliga redaktionen. Man kan också väl förstå hvilket arbete, 

 som nedlagts härpå, då man betänker, att Artedi gått tillbaka 

 ända till de gamla latinska och grekiska författarne och för- 

 sökt att utreda, hvad de menat med sina mycket olika och 

 vexlande namn (jfr ofvan) eller andra uppgifter om vissa 

 fiskar. Mer än halftannat hundratal former ha så behandlats 

 och ofta gå citaten under hvar och en till mer än ett tjog. 

 Artedi's "S5^nonymia" vittnar sålunda ej blott om ovanlig 

 arbetsförmåga och stor beläsenhet utan äfven om en mindre 

 vanlig skarpsinnighet och noggrannhet. På grund häraf blir 

 den en nästan oumbärlig nyckel till de äldsta ichthyologiska 

 skrifterna. 



Den femte och sista delen kallas "Descriptiones Specierum 

 Piscium quos vivos prsesertim dissecuit et examinavit". Om 

 denna del säger Linné i företalet till densamma: "Du skulle 

 säkerligen förvånas, läsare, om du hade sett med hvilken ihär- 

 dighet, med hvilket träget aldrig tröttnande arbete författaren 

 beskref sina fiskar, i det han utan att slappna använde flera 

 hela dagar för att beskrifva en enda fisk. Du skulle ha sett 

 med hvilka skickliga handgrepp han räknade fenorna och de 

 särskilda strålarne i dem icke en utan flera gånger, huru han 

 räknade och beskref alla särskilda ryggkotor" — — — — • 

 Linné upplyser också om, att materialet till beskrifningen till 

 stor del hemtats ur Mälaren, dels också från de norrländska 

 vattnen samt frän Nordsjön, de engelska kusterna samt några 

 få från museer, som Artedi besökte. Det är inalles 72 former, 

 som han på detta sätt efter autopsi har haft tillfälle att nog- 

 grannt beskrifva. Därvid nöjer han sig ej med en beskrifning 

 af det yttre, utan, såsom redan titeln upplyser, har han disse- 

 kerat h varje exemplar och lämnar beskrifning äfven af de inre 

 organens form, läge o. s. v. Därför kunde den frejdade icli- 

 thyologen Guntiier ännu 1880 skrifva härom : " descriptions 

 which even now are models of exactitude and method". 

 Artedi var nämligen, såsom man finner så väl af dessa beskrif- 

 ningar som af hans skildring af "partes piscium" i "Pliilo- 

 sophia Ichthyologica" , ganska väl bevandrad i fiskarnes anatomi. 

 Den utförliga beskrifning, som han t. ex. på sistnämnda ställe 

 lämnar af fiskarnes blodkärlssystem är för sin tid helt enkelt 

 förträfflig. Denna omständighet, att Artedi ägde kunskap om 



