BIOGRAFIER. — FREDRIK ADAM SMITT. 233 



namn återställas sålunda till sin fulla rätt och bland dessa 

 äro mer än hälften Linnéanska. Dock genomfördes ej denna 

 revision fullt konsekvent, i det att han i sådana fall, då det 

 gamla Linnéanska artnamnet upphöjts till släktnamn, använde 

 i tiden närmast följande. Detta skedde tydligtvis för att 

 undvika tavtologi, men står i strid med nu allmänt antagna 

 nomenklaturregler. Sålunda får t. ex. sutare i Smitts arbete 

 ej heta Tinca tinca, som den bör heta, utan Tinca vulgaris, 

 ehuru det sistnämnda artnamnet är senare gifvit. Vid be- 

 handlingen af de skandinaviska fiskarna tillämpar Smitt äfven- 

 ledes sin of van beskrifna statistiska mätningsmetod och vinner 

 därmed många intressanta resultat. De i procenttal uträknade 

 måttens införande i examinations- eller öfversiktstabellerna 

 förefaller dock mindre lyckligt, då det gifvetvis tager mera 

 tid. än som för identifieringen af en fisk i de flesta fall skulle 

 behöfvas, att uträkna dessa mått, hvilka ha sitt egentliga 

 värde vid en mera ingående vetenskaplig behandling af ma- 

 terialet. Fiskarnes praktiska betydelse samt deras fångst 

 omnämnes också i korthet. »Skandinaviens fiskar» är alltså 

 ett mycket omfattande verk och en ytterst värdefull upp- 

 slagsbok, då därom, för att citera en samtida recension, kan 

 sägas, »att i det innehålles det viktigaste af nutidens vetande 

 om fiskarna, för så vidt det rör vårt lands fauna». »Trots 

 sin fullständiga vetenskaplighet lider dock arbetet ej af den 

 stilens tyngd, som ofta plägar vidlåda dylika verk, utan det 

 är mycket lättläst, till och med siffertabellerna med de kom- 

 parativa måtten äro till följd af sin rediga uppställning lätt 

 begripliga och ej alls så afskräckande, som eljes en massa 

 siffror pläga vara». En engelsk upplaga, »Scandinavian Fishes», 

 som samtidigt utkom, gjorde detta arbete äfven tillgängligt 

 för utländska ichthyologer samt väckte bland dem berättigadt 

 uppseende. Man kan äfven af litteraturen finna det inflytande, 

 som detta arbete utöfvat, såväl med afseende på arbets- 

 metoder som med afseende på nomenklatur m. m. 



Utom för fiskar intresserade sig Smitt under sina inten- 

 dentår hufvudsakligen för hvalar. Han har visserligen ej 

 publicerat något viktigare meddelande om denna grupp, men 

 vissa saker tyda på, att han förberedde ett arbete om hval- 

 djur. Ett resultat af det intresse, som Smitt ägnade hvalarna, 

 är den synnerligen präktiga samling af hvalskelett etc, som 

 genom honom bragtes tillsammans under Naturhistoriska 



Vntenskaps- Akademiens Årsbok, a. 1905. 16 



