FÖREDRAG VID PRESIDIETS NEDLÄGGANDE D. 12 APRIL 1905. 281 



kraft för öfvervinnande af skadliga motstånd, hvilka eljest 

 kunnat undvikas. 



Erfarenheten visade, att en propeller, som vid ett fartyg 

 gifvit ett godt resultat, använd till ett annat med samma 

 deplacement och samma maskinkraft men något afvikande 

 form, kunde arbeta mycket illa. 



Att formen på akterskeppet skulle inverka på vattnets 

 rörelse omkring propellern, och således äfven på propellerns 

 arbete, var lätt att inse; men denna verkans storlek ansågs 

 till en början så liten, att don kunde lämnas utan afseende. 

 Genom studiet af observationsfakta från noggrannt utförda 

 försök kom man dock till insikt om, att en sådan uppfattning 

 under inga förhållanden kunde godkännas. 



Men icke blott fartygets form, utan äfven dess fart och 

 djupet af det farvatten, det passerar, inverkar på propellerns 

 arbete, så att en båt, för att hålla en viss fart, kan kräfva 

 en väsentligt större drifkraft på grundare än på djupare 

 vatten, och vid en annan fart kan förhållandet omkastas, så 

 att mindre drifkraft erfordras på det grundare farvattnet. 



De vid ett fartygs rörelse i vattnet uppkommande före- 

 teelserna äro långt mera invecklade, än man förut tänkt sig, 

 och detsamma gäller, men sannolikt i än högre grad, om 

 propellerns rörelse. 



Propellerproblemet visade sig så inveckladt, att detsamma 

 för sin lösning kräfver särskilda undersökningar utförda med 

 all den noggrannhet, som de nämnda laboratoriernas hjälp- 

 medel medgifva, i förening med en hög grad af matematisk 

 förmåga vid bearbetningen af det samlade observationsmate- 

 rialet. 



På denna väg slog man då in, och på denna fortsattes 

 nu, ty en strängt vetenskaplig lösning af detta problem har 

 ännu ej funnits, trots de ifriga sträfvanden, hvarmed den sökts. 



Det är visserligen sant, att vi, vid alla vanliga fartygs- 

 typer och vanliga fordringar på fart, kunna ange den storlek, 

 den form och det omloppstal hos propellern samt den maskin- 

 kraft, som erfordras för att vinna ett resultat, som med sä- 

 kerhet icke hgger långt ifrån det bästa möjliga; men då för- 

 hållandena i något afseende äro exceptionella, kunna vi en- 

 dast genom särskilda experimentella undersökningar och därpå 

 grundade beräkningar undvika misstag. I närvarande tid 

 börja dock de exceptionella fallen bli ganska talrika. 



Vetenskaps- Akademiens Årsbok, a. 1005. ]Q 



