VÄXTERNAS SINNESORGAN. 167 



små plasmapapiller funnit de uti inskränkt mening känsliga 

 apparaterna, och sannolikt äro de båda känselpapiller och 

 smakpapiller, liksom ju vissa lägre djur i ett och samma organ 

 kunna hafva både trefvare och smakorgan. 



En insektfångande växt med mycket känslig och slag- 

 färdig fångstapparat är den ryktbara flug fällan, Dioricea mus- 

 cipula, från Carolina i Nordamerika. Bladskifvan har sina 

 båda hälfter förenade liksom med en ledgång, och på hvar- 

 dera halfvan sitta 3 små borst, som fått namnet känselborst, 

 emedan de. äro bladets ojämförligt känsligaste parti. Om ett 

 eller flera af dem vidröres, så reagerar bladet med att hastigt 

 slå tillsammans sina halfvor, så att kanternas långa hår gripa 

 in i hvarandra, och en insekt blir på detta sätt genast fångad. 

 Denna fångstapparat är undersökt af väl ett dussin växt- 

 fysiologer och omtalas i en mängd böcker och afhandlingar. 



Känselborsten hafva nedom midten en liten ledgångslik- 

 nande inbuktning. Om ett borst får en stöt, så böjer det 

 sig företrädesvis vid denna ledgång, och man har funnit, att 

 detta parti tål att förlängas med ^/r. på den sida, som vid 

 böjningen blir konvex. Det är därför antagligt, att just där 

 sker den påkänning och deformering af plasman, som kan 

 förorsaka ett intryck. Detta antagande styrkes af ledgångens 

 egendomliga cellbyggnad, ty den består af ett fåtal mycket 

 stora öfverhudsceller, som hafva förtjockad yttervägg, i hvil- 

 ken den ledgångslika fåran rundt omkring borstet är insänkt, 

 och innanför dem finnes blott en liten grupp fastare byggda, 

 af talrika väggporer utmärkta celler. Tillika har öfverhuds- 

 cellernas yttervägg på sin insida, inåt mot plasman, en stor 

 mängd ytterst fina tappar eller piggar. Då borstet genom 

 beröringen böjer sig, blir ledgångsfåran på den konvexa sidan 

 något öppnad, och plasmans vägglager något uttänjdt; på 

 motsatta sidan hopklämmes fåran, och cellernas väggplasma 

 blir något förskjuten inåt och något sammantryckt i tangen- 

 tialriktning. Af dylika deformeringar mottager bladet en ret- 

 ning, eftersom befallning ögonblickligen aflåtes att slå ihop 

 bladskifvans båda halfvor. 



Dionaeas känselapparat är sålunda ganska enkel, men det 

 kommer ju i dylika fall ej an på komplicerade apparater, 

 utan på plasmans kvalitet eller mottaglighet för retning. 

 Hur som helst, så är Dion^as känselborst ett af de fullkom- 

 ligaste i sitt slag. Till jämförelse tjänar ett känselhår från 



