VÄXTERXAS SINNESORGAN. 179 



mala ljusfördelningen ändras, utan älven skiljaktiga intryck, 

 allt efter som det belysta fältet i hvarje cell flyttar sig mot 

 bladspetsen eller mot bladbasen, åt bladets högra eller åt 

 dess vänstra sida. Djnrögat urskiljer på samma vis olika 

 riktningar och ställen i rummet i den mån det ena eller 

 andra partiet af ögats näthinna (resp. sinnesepitelet) mot- 

 tager ljusintrycket. 



Växtlifvet vill man gärna anse såsom en tillvaro, ägnad 

 endast åt näringsarbete och fortplantning. Det är tydligt, 

 att därtill måste läggas äfven sinneslif (»förnimmande» i detta 

 ords mest omfattande betydelse) och rörlighet. Inom växt- 

 riket möter man på detta område apparater och funktioner, 

 jämförliga med och delvis alldeles likartade med djurens. 

 Inom djurriket uppträder visserligen medvetandet, men vi be- 

 liöfva icke antaga ett sådant hos de lägre djuren och ännu 

 mindre hos växterna, under det att äfven hos de högsta 

 djuren och människan sinneslif vet och sinnesorganens funk- 

 tioner till en del äro omedvetna. Klyftan mellan djuren och 

 de högre växterna visar sig till följd däraf mindre betydlig, 

 än vid en jämförelse, som endast tager närings- och köns- 

 lifvet i betraktande. 



