10 MJØSENS FISKEK OG FISKERIEM Ni*. 2] 



Med den almindelige store sommerlloni faar Mjøsen el sloii 

 lilskud av blaat eller blaagrønl isbrævand, som meddeler den øvre 

 del av indsjøen — undertiden helt ned til Gjøvik — denne farve. 



Den største av alle kjendte llommer i Laagen, hvilken ogsaa 

 fik en større indflydelse paa Mjøsens fiskerier end nogen anden, 

 var storflommen i 1789, som i almindelighet gaar under navnet 

 Ofsen . I slutningen av juli delte aar var det denne berygtede 

 flom indtraf, som medførte uhyre skade paa Gudbrandsdalens 

 jordeiendommer og bragte Laagen til fleresteds at bryte sig helt 

 nyt løp (se kartet fig. 95). Efter denne flom var Mjøsen i flere 

 aar grumset, og I.aagens fiskerier gik for en aarrække sterkl lilbake. 



Blandt Mjøsens lilløp er Laagen det uten sammenligning 

 vandrikesle med et nedslagsdislrikt paa 12,038 km.'-, dernæst 

 kommer Svartelven ved Hamar (480 km.'^), Hunselven ved Gjøvik 

 (375,.s km. 2), Lena paa Toten (o03 km.-), Stokkeelven (225 km. 2), 

 Brumundeelven (213 km.-), Moelven (195 km.-), Vismundelven 

 (196 km.-), Flag.sladelven (165 km. 2) og Vikselven (150 km. 2). 

 De øvrige lilløp er meget mindre. 



Mjøsens avløp, Vormen strømmer gjennem Minnestrømmen 

 eller Minnesund ut av Mjøsens sydøstlige ende og falder efter 

 et 33 km. langt løp ut i Glommen ved Nestangen. Paa denne 

 strækning hadde elven oprindelig blot 1,7 meters fald over naturlig 

 lavvand. Efter at Mjøsens lavvand var blil hævet 2,3 m. ved 

 den i slutningen av lS50-aarene byggede dam over Sundfossen 

 haddes ved lavvand indtil 4 meters fald i Vormen. Da denne 

 regulering i lidens løp viste sig utilstrækkelig for de talrike og 

 store nedenfor i vasdraget liggende industrielle anlægs drift blev 

 det ved kgl. resol. av 10. septb. 190(5 lillall Glommens brukseier- 

 forening al forelå en omregulering av Mjøsen, hvorved dens 

 vandstand ved en ny dam ved Svanfossen, 13 km. nedenfor 

 Sundfoss, skulde hæves 0,7 m. over og sænkes indtil l,.i m. under 

 den tidligere regulerle vandstand. 



Hvad denne sidste regulerings indflydelse paa Mjøsens fiskerier 

 angaar vil jeg her ultale, at jeg tror den ikke i væsentlig grad 

 vil komme til at nedsætte den samlede avkastning av Mjøsens 

 og Laagens fiskerier. F^nkelte liskeriberettigede som f. eks. grund- 

 eierne omkring Akersviken ved Hamar og ved den alier nederste 

 del av Laagen vil dog sikkerlig faa sit fiskeri meget betydelig 

 forringet, va>senllig fordi flskeriets uløvelse blir i høi grad vanske- 

 liggjort eller flsketiden indskrænket. Som følge av reguleringen 

 har da ogsaa en flerhet av grundeiere ved Mjøsen faat utbetalt 

 erstatning for skade paa flskeriet og flere, .særlig ved nordenden 

 av indsjøen og i den nederste del av Laagen, vil vistnok senere 

 faa erstatning for lignende skade, naar man om nogen aar faar 

 samlet erfaring for hvordan reguleringen har virket. 



