1() HARTVIG HUITFELDT KAAS [1916 



helydelig aiilal ialtald sainmenligiiel med hovedmængden av 

 grundtvandsfiskene. 



Tilslut linder jeg al burde IVemkomme med en gruppering 

 av Mjøsfiskene ogsaa efter arten av deres næring, da dette 

 i^ir en god oversigt over hvorledes Mjøsens produktion av for- 

 skjellig liskenæring utnyttes, samtidig med at man derigjennem 

 faar ogsaa et godt indblik i de forskjellige liskearters levevis. 

 Det skal bemerkes at opgaverne gjælder fiskene som voksne 

 individer, ikke yngel eller ungfisk i de allerførste leveaar, da 

 na-ringen ikke sjelden er temmelig forskjellig fra de voksne fiskers. 



Inddelt efter dette princip finder jeg det naturlig at opstille 

 følgende 5 gru|)per: 



1) P'or en væsentlig del levende av vegetabilsk næ^ring: 

 Mort, vederbuk. 



2) For en væsentlig del levende av mindre bunddyr: Sik, 

 harr, abbor, steinpurke, lake, mort, vederbuk, guldbust, karus, 

 brasme, aakjyte, sandskre, guldkunte, ninauge og aal. 



3) For en væ^sentlig del levende av plankton-krebsdyr: 

 f^agesild, krøkle, laue og sik. 



4) For en væsentlig del levende av flv vende insekter 

 (luftfor): Harr. 



5^ For en væsentlig del levende av fisk: Ørret, sik (spiser 

 adskillig krøkle), krøkle, gjedde, abbor, lake, vederbuk og aal. 

 Man vil av foranstaaende anførsler se at jeg opfører flere av 

 fiskeartene i 2 og for 2 arters vedkommende (sik, vederbuk) endog 

 i 8 grupper, idet disse arter har en meget variert spiseseddel. 

 Hoved mæMigden av Mjøsfiskene holder sig dog i ganske over- 

 veiende grad til en enkelt av de opstillede næringsgrupper, saa- 

 ledes synes harr, lake, steinpurke, guldbust, karus, brasme, aakjj^te, 

 sandskre, guldkunte og ninauge i overveiende grad at nære sig 

 av mindre bunddyr, lagesild udelukkende av plankton-krebsdyr 

 og krøkle og laue hovedsagelig av samme næring og endelig ørret 

 og gjedde i ganske overveiende grad av fisk, mens blot 5 arter: 

 sik, abbor, mort, vederbuk og aal synes at ha en av meget ulike- 

 artede bestanddeler sammensat spiseseddel. 



Man ser herav at Mjøsens smaa bunddyr avgir en væsentlig 

 næring for det uten sammenligning største antal av fiskearter, 

 nemlig 15 (V4 av det hele antal); men da den store flerhet av 

 disse fiskearter forekommer i relativt ringe antal blir denne del 

 av Mjøsens fiskenæring allikevel ikke av nogen særdeles stor 

 betydning for indsjøens produktion av fisk. Én ganske ander- 

 ledes stor betydning har utvilsomt plankton krebsdyrene som 

 fiskenæring til trods for at der kun er 4 fiskearter som i væsentlig 

 grad direkte lever av disse organismer. Efter de opgaver jeg er 

 i besiddelse av over værdien av den fangede Mj øs fisk tør jeg 



