54 HARTVIC; UriTI EI.DT-KAAS [1916 



x\t en eiendom besidder gode sildevarp er derfor en stor her- 

 lighet til gaarden. For enkelte eiendommers vedkommende kaster 

 dette fiske endog mere av sig end hele gaardsbruket ellers. 



Mellem Vingnesodden, hvor de øverste sildevarp i 

 Mjøsen findes, og Svinerompa- varpet paa Trosset er der 

 et ca. 2 km. langt stilleflytende ganske grundt elveparti 

 i hvilket der næsten intet fiske drives nu længer — tidligere har 

 der dog ogsaa her været flere gode sildevarp, men de blev øde- 

 lagt ved Sundfosdammens opførelse. — Da dette elveparti imid- 

 lertid oftere har været omtalt i forbindelse med lagesildfisket i 

 Laagen, finder jeg allikevel ikke at kunne la det helt uomtalt. 



Her staar der litt ovenfor Vingnesodden en lænse som tilhører 

 Lillehammer dampsag og høvleri og fruerne Bergseng og Lund- 

 gaard. Den er opfort i 3 brutte linjer (2 vinkler) og naar fra 

 den ene elvebred til den anden for at opfange det tommer som 

 tlotes fra Laagens nedslagsdistrikt. For nogen aar siden blev 

 ved lænsens opadvendte vesthge hjørne tilbygget et nyt lænse- 

 stykke, hvilket tømmerdirektionen efter saksanlæg av eieren av 

 Bjerke, som besidder den indenforliggende vestre elvebred, ved 

 hoiesterelsdom i 1916 dog blev tilpligtet igjen at fjerne, likesom 

 den maatte betale erstatning for forvoldt skade paa fiske. Denne 

 lænse, mener flere av de fiskeriberettigede i Laagen ovenfor, har 

 medført at der paa elvebunden i en strækning av ca. 1.5 km. 

 har avleiret sig en mængde løst materiale, hvori der saa efter- 

 haanden er vokst op en mængde bundplanter (Myriophylhim. 

 flere arter PotauKxjeton m. v.). Da jeg mange ganger har rodd 

 op og ned ad dette elvestykke, kan jeg bekræfte, at det nu er 

 overmaade sterkt tilgrodd med vandplanter, baade paa grundt 

 vand, og ned til den største forekommende dybde av ca. 2 m. 

 Mangesteds er det endog meget besværlig at ro sig frem med 

 baaten jiaa grund av alt græsset«. 



At forannævnte bundfald har avsat sig paa dette sted og der- 

 ved foranlediget den rike vegetation der, mener jeg dog er litet 

 rimelig at sætte i forbindelse bare med lænsens opførelse. Derimot 

 maa jeg anse det sandsynligst at nævnte forandringer hoved- 

 sagelig skyldes Sundfosdammens opførelse, hvorved Mjøsens lav- 

 vandstand hævedes 1.5 m. Selvfølgelig maatte delte føre til en 

 avleiring av løsmateriale paa dette sted, hvor der tidligere skal 

 ha været temmelig meget fald i elveleiet og deravfølgende ganske 

 betydelig strøm, mens der her nu praktisk talt ingen strøm er. 



Forovrig er jeg av den mening, at den omhandlede rike vege- 

 tation ikke lægger hindringer i veien for lagesildens og heller 

 ikke for sikens og ørretens eller andre fiskearters opgang. Ffter 

 min erfaring lar fisk, som skal gyte, sig paa ingen maate skraMiime 



